Yleisten kirjastojen saavutettavuussuositus

Helsinki 2026

Tämä teos on lisensoitu Creative Commons
Nimeä-JaaSamoin 4.0 Kansainvälinen -käyttöluvalla
(CC BY-SA 4.0). Tarkastele käyttölupaa osoitteessa
https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0/.

Kirjoittajat: Työryhmä

ISBN 978-952-431-008-6 (EPUB) 3. uud. painos

ISBN 978-952-431-006-2 (PDF) 3. uud. painos

1. painos 2016, 2. painos 2017

Kustantaja: Suomen Kuntaliitto

Helsinki 2026

Suomen Kuntaliitto

Toinen linja 14

PL 200, 00101 Helsinki

Puhelin 09 7711

www.kuntaliitto.fi

Kirjoittajat

Johdanto:

Rauha Maarno, Vantaan kaupunginkirjasto

Jaakko Tiinanen, Kauniaisten kaupunginkirjasto

Strateginen työ ja johtaminen, Kokoelmat ja aineistot, Asiakaspalvelu,
Tapahtumat, Pedagoginen toiminta:

Anni Lehto, puhevammaisten tulkki AMK/kirjastovirkailja
Aura Linnapuomi, Kulttuuria kaikille -palvelu
Heidi Ollikainen, Tampereen kaupunginkirjasto
Rita Paqvalén, Kulttuuria kaikille -palvelu
Outi Salonlahti, Kulttuuria kaikille -palvelu
Anna Siirilä, kirjastonhoitaja, nepsy-asiantuntija
Jaakko Tiinanen, Kauniaisten kaupunginkirjasto
Minna von Zansen, Kansallisarkisto
Kirsi Ylänne, Saavutettavuuskirjasto Celia, Kansallisarkisto

Pedagoginen toiminta:

Pauliina Eriksson, Vantaan kaupunginkirjasto

Viestintä:

Outi Salonlahti, Kulttuuria kaikille -palvelu

Leealaura Leskelä, KVL/Selkokeskus

Luku 7.7 Autismiystävällinen viestintä, autismiystävälliset ohjeet ja sosiaalinen tarina: Anna Siirilä ja Outi Salonlahti.

Digitaaliset palvelut ja järjestelmät:

Timo Övermark, Q-Factory Oy

Kirsi Ylänne, Saavutettavuuskirjasto Celia, Kansallisarkisto

Tilat:

Niina Kilpelä, Ympäristöministeriö

Johanna Hätönen, Invalidiliitto

Kielenhuolto:

Miia Kirsi, Saavutettavuuskirjasto Celia, Kansallisarkisto

Alkuperäiset kirjoittajat vuoden 2016 julkaisussa:

Niina Kilpelä, Invalidiliiton Esteettömyyskeskus ESKE
Johanna Koskela, Celia
Heidi Ollikainen, Tampereen kaupunginkirjasto
Rita Paqvalén, Kulttuuria kaikille -palvelu
Aapo Rikala, Helsingin kaupunginkirjasto
Outi Salonlahti, Kulttuuria kaikille -palvelu
Sari Salovaara, Kulttuuria kaikille -palvelu

Iina Soininen, Helsingin kaupunginkirjasto
Jaakko Tiinanen, Espoon kaupunginkirjasto
Eliisa Uotila, KVL/Selkokeskus
Minna von Zansen, Celia
Kirsi Ylänne, Celia

Sisällysluettelo

Kirjoittajat

1 Johdanto

2 Strateginen työ ja johtaminen

2.1 Strategia

2.2 Kaikkien kuntalaisten osallisuus palvelun kehittämisessä

2.3 Rekrytointi

2.4 Osaaminen

2.5 Johtaminen

2.6 Kiusaamisen ja häirinnän ehkäisy

3 Kokoelmat ja aineistot

3.1 Kirjaston kokoelmatyö

3.2 Saavutettavat aineistot

3.3 Saavutettavuutta tukevat palvelukonseptit

3.4 Yhteistyö erikoiskirjastojen kanssa

4 Asiakaspalvelu

4.1 Kohtaaminen

4.2 Yksityisyys

4.3 Asiointi

4.4 Hakeutuvat kirjastopalvelut

5 Tapahtumat

5.1 Tapahtumien suunnittelu ja ohjelmavalinnat

5.2 Tapahtumien järjestäminen

5.3 Tapahtumien viestintä ja tapahtumissa käytetyt materiaalit

5.4 Kirjailijavierailut, satutunnit ja lukupiirit

6 Pedagoginen toiminta

6.1 Opastukset

6.2 Kirjavinkkaukset

6.3 Monilukutaidon edistäminen

7 Viestintä

7.1 Monikanavaisuus

7.2 Viestinnän kohdentaminen

7.3 Graafinen suunnittelu ja kuvitus

7.4 Kieli

7.5 Tervetuloa kirjastoon

7.6 Kirjaston saavutettavuudesta viestiminen

7.7 Autismiystävällinen viestintä, autismiystävälliset ohjeet ja sosiaalinen tarina

7.8 Verkkosivuston sisällöntuottajan ohjeet

7.9 Sosiaalinen media

7.10 Palaute ja kyselyt

7.11 Teemakuukausiin, -viikkoihin ja päiviin osallistuminen

8 Digitaaliset palvelut ja järjestelmät

8.1 Yleistä

8.2 Saavutettavuuden minimitaso määräytyy lain perusteella

8.3 Hankinnan suunnittelu

8.4 Verkkopalvelun hankinta

8.5 Laitehankinnat

8.6 Käyttäjien osallistaminen hankintaprosessissa

8.7 Digitaalisten aineistojen hankinta

9 Tilat

9.1 Opasteet ulkona ja sisällä

9.2 Saapuminen kirjastoon ja pääsisäänkäynti

9.3 Kirjastotilat

9.4 Aistiesteettömyys kirjastossa

9.5 Kirjastoautopalvelut

Liite 1: Sanasto

Liite 2: Kirjastoja koskevaa lainsäädäntöä

Liite 3: Tiettyyn kieleen tai kulttuuriin erikoistuneet kirjastot

Liite 4: Järjestöjä ja muita yhteistyötahoja

1. Johdanto

Kirjastopalveluiden ytimessä on aina ollut yhdenvertaisuus. Yleisten kirjastojen perusidea on tarjota pääsy tietoon ja kulttuuriin kaikille. Suomalaisten kirjastojen käyttäjäkunta kattaa laajasti kaikki väestöryhmät ikään, kieleen ja muihin henkilökohtaisiin ominaisuuksiin katsomatta. Tästä syystä kirjastoille on ollut luontevaa olla edelläkävijöinä saavutettavien ratkaisuiden kehittämisessä.

Edelläkävijyys näkyi myös innossa laatia 2010-luvun puolivälissä ensimmäinen kattava saavutettavuussuositus. Vuonna 2016 julkaistu Yleisten kirjastojen saavutettavuussuositus haastoi kirjastoja kehittämään palvelujen, tilojen ja sisältöjen saavutettavuutta.

Kymmenessä vuodessa on tapahtunut paljon. Osaaminen ja ymmärrys saavutettavuuden eri alueista on kasvanut, ja osallistava kehittäminen on vakiintunut kunnissa keinoksi huomioida erilaisia käyttäjäryhmiä. Kokemusasiantuntijoiden, erityisryhmien ja monikielisten yhteisöjen kanssa tehty yhteistyö on kasvanut. Myös lainsäädäntö on kehittynyt, esimerkiksi digipalvelulain laajennuttua koskemaan e-kirjoja ja lukusovelluksia.

Saavutettavuus ei synny itsestään vaan edellyttää ymmärrystä ihmisten erilaisista toimintakyvyistä ja tarpeista sekä intoa kehittämiseen. Tuoreessa nyt käsissäsi olevassa saavutettavuussuosituksessa on vahvistunut neuromoninaisuusnäkökulma eli ymmärrys siitä, että ihmisillä on erilaisia tapoja hahmottaa ja käsitellä tietoa. Suositus ottaa huomioon laajasti moninaisuutta myös kielen ja eri vähemmistöjen aseman suhteen.

Kehittynyt ymmärrys näkyy myös lähestymistavoissa ja termivalinnoissa. Aiemmassa versiossa kehittämistarpeita lähestyttiin usein vammaisten asiakkaiden toimintarajoitteiden kautta, nyt huomio kiinnittyy palvelun esteellisyyteen ja siitä aiheutuviin ongelmiin.

Yleiset kirjastot palvelevat Suomessa lakisääteisesti kaikkia henkilöitä. Lainsäädäntö sinällään ei tunnista erityisiä priorisoitavia ryhmiä. Käytännössä kuitenkin kirjastot joutuvat arkipäivän työssään pohtimaan työn painotuksia esimerkiksi kunnan strategiaan peilaten. Moni kirjasto suuntaa resursseja erityisesti lasten ja nuorten tavoittamiseen. On olennaista huomata, että moninaisuus läpäisee tämänkin ryhmän.

On tärkeää, että kirjastoissa vahvistetaan saavutettavuusosaamista. Tämä suositus auttaa kirjastojen työntekijöitä ymmärtämään asiakaskunnan monimuotoisuutta. Lähes aina palveluiden esteet johtuvat siitä, ettei asioita ole ajateltu erilaisten käyttäjien näkökulmasta.

Palveluketjuun sisältyvät kynnykset voivat olla pieniä mutta ratkaisevia. Rollaattorin kanssa liikkuvan kirjaston käyttö voi talvella estyä, jos sisäänkäynnin liukkaudentorjunta on puutteellinen. Ruudunlukuohjelman käyttäjä ei ehkä saa tietoa aukioloajoista, jos verkkosivujen tekninen toteutus ei ole saavutettava. Sukupuolivähemmistöön kuuluvaa voi jännittää, löytyykö kirjastosta kaikille käyttäjille soveltuva ja turvallinen wc-tila.

Saavutettavuushaasteiden ratkaiseminen kunnissa ei aina ole vain kirjastopalveluiden vastuulla vaan voi liittyä myös muihin yksiköihin. Toivomme, että suositus antaa myös eväitä vuoropuhelulle sisäisten yhteistyökumppaneiden, kuten tietohallinnon ja tilapalveluiden, kanssa.

Rohkaisemme sinua, suosituksen lukija, käymään vuoropuhelua monimuotoisten kirjaston käyttäjien kanssa. Mahdollisena alustana voivat toimia esimerkiksi lakisääteiset vaikuttajaelimet, kuten vammaisneuvostot, tai asiakasraadit, mutta myös kohtaamiset hyllyjen väleissä.

Rauha Maarno, Vantaan kirjastopalveluiden päällikkö

Jaakko Tiinanen, Kauniaisten kirjasto- ja kulttuuripalveluiden päällikkö

2. Strateginen työ ja johtaminen

Luvussa kuvataan, miten saavutettavuus ja yhdenvertaisuus otetaan huomioon kirjaston strategisessa työssä, johtamisessa ja arjen käytännöissä.

2.1 Strategia

Kirjaston strategisessa työssä saavutettavuus huomioidaan läpileikkaavasti talouden suunnittelusta arviointikäytäntöihin. Saavutettavuuden kehittymistä seurataan systemaattisesti osana kirjaston vuotuista arviointi- ja laatutyötä, ja saavutettavuuden parantamiseen tähtääviin kokeiluihin, hankkeisiin ja projekteihin suhtaudutaan kirjastossa myönteisesti.

Yhdenvertaisuusvaltuutettu ja Etnisten suhteiden neuvottelukunta ETNO suosittelevat, että kirjastot laativat oman toiminnallisen yhdenvertaisuussuunnitelmansa, jossa voidaan konkretisoida kunnan yhteisen suunnitelman tavoitteiden toteuttamista. Tämä saavutettavuussuositus voi toimia yhdenvertaisuussuunnittelun työkaluna.

Myös omatoimikirjastojen mahdollisuudet sekä aukioloajoissa joustaminen otetaan huomioon suunnittelutyössä. Ne laajentavat mahdollisuuksia asioida yksin ilman muita asiakkaita tai hiljaisempaan kellonaikaan.

2.2 Kaikkien kuntalaisten osallisuus palvelun kehittämisessä

Kuntalaisten ja moninaisten asiakasryhmien osallisuutta hyödynnetään kirjastopalvelujen kehittämisessä. Osallisuutta voi lisätä seuraavilla keinoilla:

Yhteistyö suoraan kuntalaisten, kokemusasiantuntijoiden ja kolmannen sektorin toimijoiden kanssa. Esimerkiksi monikulttuuriset yhdistykset, vammaisjärjestöt, LHBTI-järjestöt tai erilaisia oppijoita ja ikäryhmiä edustavia järjestöjä voi kutsua yhteistyöhön.

Eri kuntalaisryhmien kuuleminen tasapuolisesti esimerkiksi asukastilaisuuksissa ja -kyselyissä.

Asiakaspalautteen kerääminen säännöllisesti ja erilaisia kanavia hyödyntäen. Palautekanavat ovat monipuolisia ja saavutettavia, eli palautetta voi antaa niin paikan päällä kuin verkossa, nimellä tai anonyymisti. Kaikki palaute käsitellään säännöllisesti ja läpinäkyvästi, yhteisesti sovittujen käytäntöjen mukaan. Asiakaskyselyissä huomioitavia asioita on koottu lukuun 7.10

2.3 Rekrytointi

Rekrytointikäytäntöjä on syytä pohtia yhdenvertaisuuden, saavutettavuuden ja moninaisuuden näkökulmasta. Tarkastellaan esimerkiksi henkilöstön edustavuutta suhteessa sukupuoliin ja alueen väestöön (muun muassa äidinkieli), jolloin tavoitteena voi olla kunnan asukkaiden äidinkielten jakaumaa vastaava suhde henkilöstössä.

Rekrytoinneissa käytetään suunnitelmallisesti positiivista erityiskohtelua ja sen käyttämisestä mainitaan rekrytointi-ilmoituksissa. Lisätietoja: Riikka Rask, Positiivinen erityiskohtelu työelämässä. Kirjoituksia työoikeudesta, s. 73–85. 2014 (pdf) ja Yhdenvertaisuusvaltuutetun Positiivisen erityiskohtelun opas (pdf). Rekrytointi-ilmoituksissa kerrotaan myös rekrytointiprosessin saavutettavuudesta ja tarjolla olevasta tuesta sekä kerrotaan työpaikan saavutettavuus- ja esteettömyystiedot.

Kirjastossa hyödynnetään mahdollisuuksien ja tarpeiden mukaan anonyymiä rekrytointia. Anonyymin rekrytoinnin hyötyihin ja haasteisiin on perehdytty. Anonyymin rekrytoinnin yleinen haaste on, että se voi vaikeuttaa hakijan taustan tietoista huomioimista tilanteessa, jossa organisaatiota halutaan monimuotoistaa. Lähde: Shadia Rask, Anonyymi rekrytointi yleistyy, mutta onko siitä hyötyä? 2024 (taloustaito.fi).

Rekrytoinnissa saavutettavuus- ja moninaisuusosaaminen sekä kieli- ja kulttuuriosaaminen katsotaan hakijan eduksi. Yksi tapa kertoa työnhakijoille tavoitteesta lisätä työyhteisön moninaisuutta on lisätä rekrytointi-ilmoituksiin moninaisuuslauseke, esimerkiksi: ”Kannustamme kaikkia sukupuolia ja eri vähemmistöihin kuuluvia henkilöitä hakijoiksi, riippumatta esimerkiksi etnisestä alkuperästä, toimintakyvystä, uskonnosta tai iästä.”

Työntekijöiden tehtävänkuvien määrittelyssä huomioidaan yksilölliset tarpeet ja tavat toimia. Täsmätyökykyisten henkilöiden työllistämiseen on erilaisia yhteiskunnan tukitoimia. Lisätietoja: Vates, Työelämän esteettömyys.

Kirjasto tarjoaa työ- ja harjoittelumahdollisuuksia aliedustettuihin ryhmiin kuuluville henkilöille ja vahvistaa sitä kautta palveluidensa laatua ja monimuotoisuutta. Kirjastoon otetaan esimerkiksi kieliharjoittelijoita ja tarjotaan tukea työllistymiseen.

Esimerkiksi Pirkanmaalla ammatillisen erityisoppilaitoksen ammattiopisto Kiipulan opiskelijoita on käynyt työharjoittelussa muutamissa kirjastoissa. Työharjoittelun tavoitteena on oppia työelämätaitoja ja tutustua kirjastotyöhön.

2.4 Osaaminen

Henkilöstön osaamisen kehittäminen tukee saavutettavan ja yhdenvertaisen toimintakulttuurin luomista. Esimerkiksi täydennyskoulutusten tai muun osaamisen kehittämisen suunnittelussa huomioidaan saavutettavuus, moninaisuus ja antirasismi.

Kirjaston yhdenvertaisuus- ja saavutettavuusperiaatteet ja antirasistinen toiminta ovat tuttuja koko henkilökunnalle ja ne käydään läpi perehdytyksessä. Myös yhdenvertaiseen kohtaamiseen tarjotaan koulutusta ja perehdytystä.

Lisäksi huolehditaan, että jokaisella henkilöstön jäsenellä on mahdollisuuksia yhteiseen keskusteluun esimerkiksi vallasta, normeista (katso sanasto), etuoikeuksista sekä omien taustojen vaikutuksista.

Kollegat jakavat saavutettavuusosaamistaan toisilleen työyhteisössä. Kaikilla henkilökuntaan kuuluvilla on yhdenvertaiset kehittymis- ja etenemismahdollisuudet työurallaan riippumatta henkilökohtaisista ominaisuuksista (esimerkiksi sukupuoli tai vähemmistöryhmään kuuluminen).

Piken Esa-verkosto on vahvistanut esteettömyys- ja saavutettavuusosaamista Pirkanmaan ja Keski-Suomen kirjastoissa vuodesta 2019. Keskeisiä teemoja ovat kirjastolaki, yhdenvertaisuuslaki, YK:n vammaissopimus sekä saavutettavuussuositukset. Verkosto edistää Design for All -ajattelua sekä huomioi positiivisen erityiskohtelun, sosiaalisen saavutettavuuden ja henkiset esteet. Verkosto järjestää vuosittain 1–2 koulutusta yhdessä kumppaneiden kanssa ja kokoontuu 3–4 kertaa vuodessa.

2.5 Johtaminen

Esihenkilötyön ja johtamisen merkitys toimintakulttuurille on suuri. Esihenkilöt tukevat henkilöstöä asiakkaiden ja työyhteisön moninaisuuden kohtaamisessa.

Henkilökunta tuntee toimenkuvansa rajat asiakkaiden palvelemisessa esimerkiksi digitaalisten palvelujen, kuten pankkipalvelujen, neuvonnassa. Katso YKN:n suositus digitaidoista ja digituen antamisesta kirjastoissa (pdf).

Johtamisessa huomioidaan lisäksi:

Koko henkilöstön osaamista hyödynnetään saavutettavuussuunnittelussa.

Henkilöstön saavutettavuustarpeet huomioidaan ja heidän tarvitsemansa kohtuulliset mukautukset toteutetaan.

Työhyvinvoinnista pidetään huolta ja vähemmistöön kuuluvien työntekijöiden hyvinvointiin kiinnitetään erityistä huomiota.

2.6 Kiusaamisen ja häirinnän ehkäisy

Jokaisella henkilökunnan jäsenellä on käytössään ohjeet kiusaamiseen ja häirintään puuttumiseen asiakkaiden keskinäisten, henkilöstöön kohdistuvien ja henkilöstön välisten tilanteiden varalta. Henkilöstölle tarjotaan koulutusta kiusaamiseen ja häirintään puuttumiseen.

Kirjaston tiloihin ja tapahtumiin pyritään nimeämään häirintäyhdyshenkilö. Kirjastolla on erilaisia palautekanavia ja myös nimettömän palautteen antamisen mahdollisuus.

Turvallisemman tilan periaatteet

Turvallisemman tilan periaatteet sanallistavat asioita ja tekoja, jotka edistävät kokemusta tilasta, jossa on turvallista ja hyvä olla, ja jossa ketään ei syrjitä tai kohdella loukkaavasti.

Turvallisemman tilan periaatteet kannattaa aina luoda yhdessä kirjaston työyhteisön ja asiakkaiden kanssa.

Turvallisemman tilan periaatteet pidetään esillä asiakastiloissa, henkilökunnan tiloissa sekä kirjaston digitaalisissa kanavissa.

3. Kokoelmat ja aineistot

Tässä osiossa käsitellään, miten kirjaston kokoelmissa huomioidaan saavutettavuus, moninaisuus ja eri asiakasryhmien tarpeet. Tarkastelussa ovat kokoelmatyö, saavutettavat aineistot ja niiden käyttöä tukevat palvelukonseptit sekä yhteistyö erikoiskirjastojen kanssa.

3.1 Kirjaston kokoelmatyö

Kirjaston kokoelmissa on aineistoja asiakaskunnan tarvitsemilla kielillä ja tarvitsemissa muodoissa. Kokoelmapolitiikassa moninaisuus läpäisee koko kokoelman. Esimerkiksi vähemmistöihin liittyvät aineistot kuuluvat kaikkiin sopiviin aiheluokkiin eikä niitä luokitella pelkästään vähemmistön mukaan. Kokoelmien monipuolisuutta täydennetään hyödyntämällä muun muassa Monikielisen kirjaston tai muiden erikoiskirjastojen palveluja esimerkiksi siirtokokoelmin. Yhteistyötä erikoiskirjastojen kanssa käsitellään tarkemmin luvussa 3.4.

Kokoelmien suunnittelussa ja aineiston valinnassa huomioidaan erilaiset väestöryhmät, kuten kulttuuri- ja kielivähemmistöt, vammaisryhmät, neurovähemmistöt, erilaiset oppijat sekä seksuaali- ja sukupuolivähemmistöt.

Myös lasten aineistoissa näkyy yhteiskunnan moninaisuus. Lasten kokoelmassa on kirjoja, joissa on erilaisia perheitä, kuten sateenkaariperheitä, yksinhuoltajaperheitä ja monikulttuurisia perheitä. Lisäksi on kirjoja, joissa huomioidaan lasten erilaisia identiteettejä ja joissa vammaiset lapset tulevat näkyviin ja ovat toimijoita.

Asiasanoituksessa ja aineiston kuvailussa otetaan huomioon moninaisuus ja normitietoisuus (katso sanasto) ja käytetään ajantasaisia käsitteitä.

Kun hankitaan erilaisia digitaalisia aineistoja (esimerkiksi e-kirjoja, e-lehtiä, verkkokursseja) selvitetään, millaisia saavutettavia ominaisuuksia aineistossa on ja välitetään tieto saavutettavuudesta kuvailun avulla.

Esimerkki: Pirkanmaan kirjastojen selkokielinen lukuhaaste: Selkokielinen PIKIn parhaat lukuhaaste.

3.2 Saavutettavat aineistot

Kirjaston kokoelmissa on saavutettavia aineistoja, esimerkiksi:

äänikirjoja (kustantajien ja Celian äänikirjat)

e-kirjoja (jos e-kirja ei ole saavutettava, tieto kerrotaan selkeästi kuvailutiedoissa)

saavutettavia e-lehtiä

selkokirjoja (myös äänikirjoina)

isotekstisiä kirjoja

kosketeltavia kuvakirjoja, joissa on erilaisia pintoja ja mahdollisesti myös ääntä

videoita tai DVD-levyjä, joissa on kielensisäinen (esim. suomenkielisessä elokuvassa suomenkielinen) tekstitys ja/tai kuvailutulkkaus

E-kirjat voivat olla erittäin saavutettavia, sillä parhaimmillaan e-kirjan sisältöä voi mukauttaa eri aisteille käyttämällä avustavaa teknologiaa. Tekstiä voi suurentaa ja mukauttaa väritystä, kuunnella puhesynteesin avulla tai lukea pistekirjoituksena. Saavutettava lukukokemus edellyttää teknisesti oikein tuotettua sisältöä ja lukuohjelmien tarjoamia mahdollisuuksia mukauttaa sisältöä lukijan tarpeisiin.

Vaikka lainsäädäntö pääosin edellyttää e-kirjojen saavutettavuutta, markkinoilla on edelleen myös vaatimuksista poikkeavia julkaisuja. Siksi saavutettavuus on tärkeää ottaa huomioon aineiston hankinnassa ja huolehtia kirjojen saavutettavuuden kuvailusta. Lisäksi kirjastojen on varmistettava, että käyttöön tarjottavat lukuohjelmat ja -laitteet ovat saavutettavia.

3.3 Saavutettavuutta tukevat palvelukonseptit

Kokoelmaan voidaan liittää erityisiä saavutettavuutta tukevia, kirjastossa toteutettavia palveluita:

Kirjastossa toimii saavutettavia aineistoja hyödyntäviä kirjakerhoja, esimerkiksi äänikirjakerhoja tai selkokielen käyttäjien lukupiiri.

Saavutettavat aineistot otetaan osaksi kirjaston yleisiä palveluita: esimerkiksi lukupiirissä kirjan voi lukea missä muodossa tahansa.

Kirjasto on mukana paikallisessa Kaikukortti-verkostossa ja toimii Kaikukortti-kohteena esimerkiksi kopiointikustannusten tai kaukolainojen osalta, jos alueella on Kaikukortti-toimintaa.

Saavutettavat aineistot, kuten selkokirjat ja äänikirjat kannattaa sijoittaa siten, että niitä on helppo löytää ja lähestyä. Käytännössä tämä voi tarkoittaa esimerkiksi selkokielisen kirjallisuuden hyllyä, sateenkaarihyllyä tai teemahyllyä, jossa on helppolukuisia kirjoja lapsille, nuorille ja nuorille aikuisille. Löydettävyyden kannalta on hyvä, että saman teoksen kappaleita on sekä tavanomaisessa kokoelmassa että teemahyllyillä.

Saavutettavat aineistot voidaan koota yhteen paikkaan, jolloin asiakkaan ei tarvitse etsiä niitä eri puolilta kirjastoa. Saavutettavat aineistot kannattaa sijoittaa

näkyvälle, helposti löytyvälle alueelle

lähelle asiakaspalvelupistettä

saavutettavalle korkeudelle

selkeästi merkittyinä.

Selkokirjojen sijoittamiseen on kaksi toimivaa tapaa, joita voi käyttää rinnakkain.

Selkokirjoille on oma, selkeästi merkitty sijainti:

Selkokirjat kannattaa asettaa näkyvälle paikalle.

Lasten ja nuorten selkokirjoihin voi tulostaa opasteiksi Seinäjoen Erten julisteita.

Selkokirjat ovat osana muuta kokoelmaa:

Selkokirjat järjestetään alkuperäisen kirjailijan mukaan, eikä selkomukauttajan mukaan. Näin selkokirja voi löytyä myös silloin, kun asiakas ei erityisesti etsi selkokirjoja.

Selkokirjoja kannattaa nostaa esiin myös teemapöydissä tai uutuushyllyissä, jolloin ne tulevat näkyviin aiheensa tai uutuutensa kautta.

Selkokeskuksen verkkosivuilla on kirjastoille suunnattu vinkkisivu selkokirjoista: Tietoa selkokirjoista kirjastoille (Selkokeskus).

Kirjastojen saavutettavuustyön varmistamisessa voi soveltaen käyttää apuna Kulttuuria kaikille -palvelun Museoiden saavutettavuuden ja moninaisuuden tarkistuslistaa (pdf).

3.4 Yhteistyö erikoiskirjastojen kanssa

Kirjasto tekee yhteistyötä saavutettavia aineistoja tarjoavien erikoiskirjastojen sekä tiettyyn kieleen tai kulttuuriin erikoistuneiden kirjastojen kanssa:

Kirjasto tekee yhteistyötä Saavutettavuuskirjasto Celian kanssa lukemisesteisten asiakkaiden palvelemiseksi.

Kirjastossa tunnetaan Viittomakielinen kirjasto ja opastetaan sen käyttöön: www.viittomakielinenkirjasto.fi

Kirjastossa hyödynnetään Monikielisen kirjaston ja muiden kieliin tai kulttuureihin erikoistuneiden kirjastojen palveluita (ks. Liite 3: Tiettyyn kieleen tai kulttuuriin erikoistuneet kirjastot).

4. Asiakaspalvelu

Saavutettava, yhdenvertainen ja asiakaslähtöinen asiakaspalvelu on tärkeä osa saavutettavia kirjastopalveluja. Seuraavassa käsitellään asiakkaan kunnioittavaa ja joustavaa kohtaamista, selkeää ja mukautuvaa viestintää sekä asiakkaiden yksityisyyden ja turvallisuuden turvaamista. Lisäksi luku kuvaa esteettömiä ja joustavia asiointikäytäntöjä, apuvälineiden tarjoamista sekä hakeutuvaa kirjastotoimintaa, jolla palveluja viedään myös niiden ihmisten luo, jotka eivät itse pääse tai uskalla tulla kirjastoon.

4.1 Kohtaaminen

Kirjaston henkilökunta kohtaa kunnioittavasti kaikki ihmiset riippumatta iästä, uskonnosta, kansallisuudesta, kielestä, vammasta, seksuaalisesta suuntautumisesta, sukupuoli-identiteetistä, poliittisesta toiminnasta tai ulkoisesta olemuksesta. Tavoitteena on, että jokainen asiakas kokee olonsa tervetulleeksi ja saa olla oma itsensä.

Asiakaspalveluhenkilökunnalla on aikaa vuorovaikutukseen asiakkaiden kanssa, opastamiseen ja avustamiseen.

Kirjaston henkilökunta ja palvelupisteet ovat helposti löydettävissä ja tunnistettavissa.

Henkilökunta avustaa asiakkaita tarvittaessa yleisissä asioissa kuten ovien avaamisessa tai levähdyspaikan löytämisessä.

Henkilökunta osaa myös kommunikoida selkeästi ja tarvittaessa mukauttaa vuorovaikutusta tilannekohtaisesti. Henkilökunta on tietoinen erilaisista kommunikointikeinoista ja siitä, että asiakas saattaa käyttää apuvälineitä (esimerkiksi tablettia, kuvakortteja tai bliss-symboleita) kommunikoinnissaan. Myös kirjoittaminen, piirtäminen, kehonkielen käyttö sekä esimerkiksi puhelimen hyödyntäminen ovat käteviä kaikkien saatavilla olevia apuvälineitä.

Asiakaspalvelijoiden kielitaito (mukaan lukien viittomakieli) tehdään näkyväksi asiakkaille. Henkilökunta tietää, miten toimitaan ja kommunikoidaan, jos asiakkaalla on mukanaan avustaja tai tulkki. Kommunikointi tapahtuu suoraan asiakkaan kanssa, ei avustajan tai tulkin kanssa. Tulkin tehtävänä on mahdollistaa vuorovaikutusta. Avustaja auttaa asiakasta hänen itsensä määrittelemissä asioissa.

Henkilökunta puuttuu tilanteisiin, jossa asiakas kohtelee toista asiakasta tai henkilökuntaa asiattomasti. Henkilöstöllä on käytössään kirjalliset ohjeet kiusaamiseen ja häirintään puuttumiseen. Kirjastossa on käytössä ja näkyvillä turvallisemman tilan periaatteet.

Asiakaspalvelua tarjotaan monella eri tavalla, kuten kasvokkain, puhelimitse, sähköpostitse ja chatin kautta.

4.2 Yksityisyys

Asiakkaalla on mahdollisuus asioida yksityisesti ja itsenäisesti.

Asiakaspalvelutilanne on hienotunteinen, yksityisyyttä suojaava ja turvallinen. Asiakkaan oikeuksista tietosuojaan säädetään tietosuojalaissa ja laissa viranomaisten toiminnan julkisuudesta (julkisuuslaki).

Asiakkaat voivat tehdä hankintaehdotuksia ja antaa palautetta nimettömästi.

Pirkanmaan kirjastoissa on Pirkanmaan hyvinvointialueen kanssa yhteistyössä koostettuja Nepsy-nurkkia, joissa on tietoa ja tukea neurokirjon haasteisiin. Muutamissa Nepsy-nurkissa on lainattavia apuvälineitä.

Tampereella Hervannan kirjastossa toimi vapaaehtoisvoimin Kirjastolähettiläät, jotka tarjosivat apua kirjastoasiointiin asiakkaan omalla kielellä ja toimivat tarvittaessa tulkkeina kirjaston työntekijän ja asiakkaan välillä. Saatavilla olevat kielet riippuivat kirjastolähettiläiden omasta äidinkielestä ja kielitaidosta. Tällä hetkellä Kirjastolähettiläiden päivystyksiä ei ole tarjolla. Sen sijaan Kirjastolähettiläät tekevät jatkuvana projektina selkokirjojen suomen kielen taitotasoarviointeja kirjastojen hyödynnettäväksi. Projektin tarkoituksena on auttaa suomea opiskelevia ihmisiä löytämään oman kielitasonsa mukaisia selkokirjoja.

4.3 Asiointi

Kirjasto tarjoaa joustavia lainaus-, palautus- ja uusimiskäytäntöjä. Tarvittaessa asiakkaalle noudetaan kirjoja hyllystä ja tehdään varauksia puhelimessa. Asiakas tai hänen valtuuttamansa henkilö voi noutaa varatut kirjat asiakkaan kirjastokortilla.

Lainausautomaattien esteettömyys varmistetaan tarjoamalla asiakkaille mahdollisuus säätää automaatin korkeutta tai sijoittamalla automaatteja eri korkeuksille. Näin sekä eri pituiset asiakkaat että pyörätuolia käyttävät henkilöt voivat käyttää automaatteja itsenäisesti.

Kirjastossa asiointia varten voi lainata apuvälineen kuten suurennuslasin, taskulampun, kävelykepin, pyörätuolin, rollaattorin, siirrettävän istuimen, lastenrattaat, kuulosuojaimet tai hypistelylelun.

4.4 Hakeutuvat kirjastopalvelut

Kirjaston tehtävä on tarjota kaikille yhdenvertaiset mahdollisuudet sivistykseen, kulttuuriin ja lukemiseen. Tämä tarkoittaa myös palveluiden viemistä niiden ihmisten luo, jotka eivät eri syistä pääse tai tule kirjastoon. Hakeutuva kirjastotoiminta on osa kirjaston ydintehtävää ja tukee palveluiden saavutettavuutta, saatavuutta ja inkluusiota.

4.4.1 Mitä hakeutuva kirjastotoiminta on?

Hakeutuvalla toiminnalla tarkoitetaan palveluita ja toimintamalleja, joissa kirjasto

kohtaa ihmiset siellä missä he ovat, esimerkiksi kouluissa, palvelutaloissa tai muissa yhteisöissä sekä tapahtumissa

hyödyntää monipuolisia liikkuvia ratkaisuja, kuten kirjastoautoa tai pop up pisteitä

tukee erilaisia kohderyhmiä (lapset, nuoret, ikääntyneet, toimintarajoitteiset ihmiset) käyttämällä heidän tarpeisiinsa sopivia palvelumalleja

tekee yhteistyötä paikallisten sidosryhmien kanssa palveluiden suunnittelussa ja toteutuksessa

viestii hakeutuvista palveluista osana kirjaston perustoimintaa ja varmistaa, että tieto palveluista tavoittaa kohderyhmät.

4.4.2 Keskeisiä menetelmiä

Liikkuvat palvelut: kirjastoautot, kirjastofillarit ja muut liikkuvat ratkaisut asuinalueilla ja yhteisöjen parissa.

Pop up kirjastot: tilapäiset kirjastopisteet esimerkiksi tapahtumissa tai kauppakeskuksissa.

Vapaaehtoiset henkilöt: esimerkiksi kirjaston lukulähetit, jotka käyvät perehdytyksen jälkeen lukemassa ääneen sovituille kohderyhmille.

Palvelut muiden yhteisöjen tiloissa: yhteistyö esimerkiksi hoivan, päiväkotien, vankiloiden ja sairaaloiden kanssa. Yhteisöihin toimitetaan ryhmätoimintaan sopivia aineistoja, kuten kirjoja, pelejä ja keskustelukortteja.

Kotipalvelu: kirjaston kotipalvelussa valitaan ja kuljetetaan aineistoa kotiin ihmisille, jotka eivät voi itse asioida kirjastossa esimerkiksi sairauden, toimintarajoitteen tai korkean iän vuoksi. Palvelusta viestitään aktiivisesti yleisesti ja kohdennettuna mahdollisille kotipalvelun käyttäjille ja heidän läheisilleen.

Yhteistyössä toteutetut palvelut esimerkiksi oppilaitosten tai sosiaalipalveluiden kanssa. Näin voidaan tavoittaa esimerkiksi syrjäytymisvaarassa olevia nuoria.

Digitaaliset palvelut: E-kirjastoa, Saavutettavuuskirjasto Celian aineistoa ja muita sähköisiä palveluita käytetään hakeutuvan toiminnan tukena.

4.4.3 Haasteet ja mahdollisuudet

Kirjastojen niukat resurssit ja hakeutuvan toiminnan henkilöityminen yksittäisiin työntekijöihin ovat perinteisesti rajoittaneet hakeutuvien palvelujen toteuttamista, vaikka näille palveluille on suuri tarve.

Toimintaa voi vahvistaa:

tarkastelemalla palvelukokonaisuuksia yksittäisten palvelujen sijaan

kehittämällä kirjaston prosesseja ja sujuvoittamalla työnjakoa

syventämällä yhteistyötä paikallisten toimijoiden ja vapaaehtoisten kanssa sekä hyvinvointialueen kanssa

vaihtamalla kokemuksia ja luomalla yhteisiä toimintamalleja naapurikuntien kirjastojen kanssa.

5. Tapahtumat

Kirjastoissa järjestettävissä tapahtumissa huomioidaan myös saavutettavuus ja yhdenvertaisuus niin tapahtumien suunnittelussa kuin käytännön järjestelyissä ja tapahtumiin liittyvässä viestinnässä.

5.1 Tapahtumien suunnittelu ja ohjelmavalinnat

Yhdenvertaisuus on tapahtumien suunnittelun ja yleisötyön lähtökohtana. Kirjasto tarjoaa asiakkaille mahdollisuuden ehdottaa tapahtumien aiheita ja osallistua tapahtumien suunnitteluun ja järjestämiseen.

Lisätietoa: Invalidiliiton Esteettömän tapahtuman tarkistuslista (pdf)

5.2 Tapahtumien järjestäminen

Tapahtumiin järjestetään tarpeen mukaan kirjoitustulkkausta ja kuvailutulkkausta sekä tulkkausta viittomakielelle ja muille kielille. Lisätietoa: tulkit.net

Kirjasto järjestää tapahtumia myös muilla kielillä kuin suomeksi tai ruotsiksi, esimerkiksi englanniksi, saamen kielillä, viittomakielillä, romanikielellä, viroksi tai venäjäksi. Tapahtumat tukevat eri kielten ja kulttuurien yhteisöllisyyttä. Kirjasto järjestää myös sanattomia esityksiä.

Kirjaston tapahtumia myös striimataan eli lähetetään suorana verkkoon. Yhteistyötä tehdään maakuntatasolla. Myös sidosryhmille ja eri asiakasryhmille tarjotaan yhdenvertaisia mahdollisuuksia järjestää omia tapahtumia kirjastojen tiloissa.

Kun Pirkanmaan ja Keski-Suomen kirjastoissa on tapahtumissa ollut viittomakielen tulkkeja simultaanitulkkaamassa, tapahtumien markkinoinnissa on tehty yhteistyötä Kuurojen Liiton kanssa.

5.3 Tapahtumien viestintä ja tapahtumissa käytetyt materiaalit

Tapahtumassa käytetyt materiaalit ovat saavutettavassa muodossa. Esimerkiksi videoissa on tekstitys ja kuvailutulkkaus.

Tapahtumien viestinnässä ja sisällössä käytetään selkeää yleiskieltä tai selkokieltä. Lisäksi tehdään yhteistyötä selkokielen käyttäjien kanssa tapahtumien ja palvelutarjonnan suunnittelussa.

Tapahtuman esteettömyydestä ja saavutettavuusratkaisuista kuten tulkkauksista ja kielivalinnoista tiedotetaan yleisesti sekä kohdennetusti niille kohderyhmille, joita saavutettavuusratkaisut koskevat. Myös näkymättömät vammat huomioidaan: tiedotetaan tilojen ja tapahtuman aistiympäristöstä sekä tapahtuman kulusta riittävän tarkasti (ks. Autismiystävälliset ohjeet, luku 7.7). Ennakkotiedot ja konkreettiset toimintaohjeet helpottavat monien osallistumista.

Asiakkaiden mukana tuleville tulkeille tarjotaan mahdollisuus tutustua tapahtumaan liittyviin materiaaleihin etukäteen. Lisäksi tulkkien työtä helpotetaan heidän toivomillaan tavoilla - esimerkiksi viittomakielen tulkkeihin tulee kohdistaa riittävästi valaistusta ja heille tarjotaan käsinojattomat tuolit.

5.4 Kirjailijavierailut, satutunnit ja lukupiirit

Kirjailijavierailuiden, satutuntien ja lukupiirien järjestämisessä huomioidaan moninaisuus esimerkiksi seuraavilla tavoilla:

Kirjailijavierailuja, lukupiirejä ja satutunteja järjestetään eri kielillä, myös Suomen vähemmistökielillä kuten saamen kielillä, romani- ja viittomakielillä.

Käsittelyyn valitaan teoksia, joissa on huomioitu kulttuurien, identiteettien sekä perheiden moninaisuus.

Kirjailijavieraiksi kutsutaan myös muilla kielillä kuin suomeksi tai ruotsiksi kirjoittavia Suomessa asuvia kirjailijoita.

Kirjastossa järjestetään lukupiirejä, joiden teemat ja kirjavalinnat heijastavat yhteiskunnan moninaisuutta.

Satutunteja järjestetään myös moniaistisina, esimerkiksi elävöittämällä niitä kuvilla, materiaaleilla, äänillä ja tuoksuilla.

Järjestetään tilaisuuksia, jotka tukevat eri ryhmien suullista kertomaperinnettä.

6. Pedagoginen toiminta

Pedagogisen toiminnan suunnittelussa ja järjestämisessä huomioidaan asiakkaiden moninaisuus ja yhdenvertaisuus.

6.1 Opastukset

Kirjasto tarjoaa räätälöityjä ja saavutettavia opastuksia henkilöille, joilla on lukemisen ja oppimisen haasteita. Kirjaston henkilökunnan lisäksi opastukset voidaan toteuttaa esimerkiksi hyödyntämällä vertaisopastajia.

Opastavilla henkilöillä on tietoa erilaisista lukemisen tai toiminnan esteistä ja niihin tarjolla olevista apuvälineistä ja saavutettavasta aineistosta. Saavutettavat aineistot on sisällytetty opastuksiin, ja niissä kerrotaan vaikkapa äänikirjoista.

Myös asiakkaiden mediaohjaukseen ja digituen antamiseen on kirjastossa osaavaa henkilökuntaa. Mahdollisuudesta saada mediaohjausta ja digitukea kerrotaan asiakkaille selkeästi eri kanavissa.

6.2 Kirjavinkkaukset

Kirjastossa vinkataan monipuolista aineistoa. Yleisten kirjavinkkausten aineisto voi olla esimerkiksi yhteiskunnan moninaisuutta huomioivaa, LHBTI-sensitiivistä, selkokielisiä, kestävää kehitystä tukevaa tai vähemmistökulttuureihin liittyvää.

Vinkkari tuntee eri aineistotyyppejä ja osaa suositella niitä. Näitä ovat esimerkiksi

helppolukuiset aineistot

selkoaineistot

selkeää yleiskieltä edustavat aineistot

äänikirjat.

Vinkkari räätälöi vinkkaukset kullekin ryhmälle sopivaksi eli hän tuntee aineiston ja kohderyhmän, ja ottaa huomioon yleisönsä luku- ja kielitaidon, ikätason, erityiset kiinnostuksen kohteet, keskittymisen haasteet tai neurologiset erityispiirteet.

Kirjasto varaa vinkkarille työaikaa erilaisten tarpeiden kohtaamiseen ja vinkkausten valmistelua varten.

6.3 Monilukutaidon edistäminen

Kirjasto edistää monilukutaitoa tarjoamalla tietoa ja aineistoja eri muodoissa. Monilukutaidon edistämisessä huomioidaan kaikki käyttäjät yhdenvertaisesti, ja tarjonta tukee jokaisen asiakkaan omaa identiteettiä.

Kuntalaisten kansalaistaitoja, aktiivista toimijuutta, kriittistä ajattelua ja osallisuuden kokemusta edistetään opastamalla tiedon hankintaa, sen ymmärtämistä ja hyödyntämistä.

Kirjasto tukee lapsia, joilla on vaikeuksia oppia lukemaan, tarjoamalla mahdollisuuksia harjoitella lukemista esimerkiksi lukumummon tai -vaarin kanssa tai lukemalla ääneen lukulemmikille.

7. Viestintä

Viestinnän saavutettavuudella varmistetaan, että jokainen ihminen voi saada tietoa itselleen sopivalla ja ymmärrettävällä tavalla.

Saavutettavuuteen kiinnitetään huomiota jo viestinnän ja tiedotuksen suunnittelussa. Saavutettavuuden huomiointi on kaikkein helpointa ja edullisinta ottaa huomioon heti alussa.

Yleisiä kirjastoja koskee laki digitaalisten palvelujen tarjoamisesta (niin sanottu digipalvelulaki), joka asettaa vaatimuksia kirjaston verkkoviestinnän saavutettavuudelle. (Esimerkiksi Liite 2 ja Saavutettavuusvaatimukset: Digipalvelulain vaatimukset toimijoille.

7.1 Monikanavaisuus

Kun kirjasto viestii monissa kanavissa ja useilla keinoilla, kirjasto varmistaa, että sen viesti tavoittaa mahdollisimman kattavasti eri asiakasryhmät. Käyttämällä videoita, ääniä ja kuvia kirjasto voi saavuttaa myös ne ihmiset, joille tekstin lukeminen on vaikeaa.

Hyödynnetään monipuolisesti eri kanavia: verkkosivut, sosiaalisen median eri kanavat, sähköpostit ja uutiskirjeet, kirjaston painetut esitteet, ilmoitustaulut ja infonäytöt, tiedotteet ja muut keinot.

Varmistetaan, että viesti on yhtenäinen eri kanavissa.

Tärkeimmät tiedot kuten aukioloajat, saavutettavuus- ja esteettömyystiedot, osoite ja henkilöstön yhteystiedot ovat helposti löydettävissä ja ymmärrettävissä kirjaston verkkosivuilla.

7.1.1 Eri aistit ja tavat kommunikoida

Kirjasto käyttää sisällön esittämiseen vaihtoehtoisia tapoja, kuten tekstiä, ääntä, videoita, kuvia ja symboleja. Esimerkiksi kirjaston sulkeutumisesta voi tiedottaa kuulutuksen, näytöllä olevan tekstin ja valomerkin avulla.

Kirjasto toteuttaa toiminta- ja käyttöohjeita tekstin lisäksi infograafeina, sarjakuvina ja/tai videoina. Viestin välittymistä kannattaa tukea kuvilla ja symboleilla. Kuvamaailma kannattaa pitää yksinkertaisena ja rauhallisena. (Lisätietoja: Selkokeskus: Selkokuva)

Erilaiset kuvakommunikointimateriaalit voivat helpottaa kommunikointia esimerkiksi asiakaspalvelutilanteissa. Lisää tietoa ja kattavia, ilmaisia kuvapankkeja löytyy Papunetistä: Papunetin Kuvatyökalut

Näkövammaisten liiton Taktiili-pistekirjapainosta voi tilata pistekirjoitusmateriaaleja, kohokarttoja ja muita kohotulosteita: Taktiili

Verkkosivuilla voi tarjota etenkin näkövammaisia henkilöitä palvelevan sanakartan eli äänireittikartan. Sanakartta kuvailee sanallisesti tiloja sekä kulkureittejä ja auttaa siten löytämään olennaiset palvelut.

Kirjasto voi kertoa omista palveluistaan ja kokoelmistaan myös podcasteissa tai radiossa. Podcasteihin sopii esimerkiksi kirjavinkkaus sekä kirjailijoiden ja kokoelmien esittely. Radion ja podcastien kautta voi tavoittaa asiakkaita, jotka eivät itse pääse kirjastoon. Tällaista yhteistyötä voi rakentaa paikallisradioiden ja oppilaitosten kanssa.

7.1.2 Videoiden saavutettavuus

Digipalvelulaki edellyttää, että video tekstitetään sillä kielellä, jota videolla käytetään. Suomenkielinen puhe pitää siis tekstittää suomeksi. Käännöstekstityksiä saavutettavuusvaatimukset eivät edellytä.

YouTube ja monet sosiaalisen median alustat tarjoavat helpon tavan lisätä tekstitys videoihin. Videoiden tekstitys voi olla hyödyllinen kenelle tahansa. Erityisesti siitä hyötyvät henkilöt, jotka eivät kuule tai joiden kuulo on heikentynyt, sekä kieltä opettelevat henkilöt.

Videoita suunniteltaessa on hyvä ottaa huomioon se, että tekstitys vaatii resursseja.

Automaattista tekstitystä voi käyttää apuna esimerkiksi YouTubessa. Myös tekoälytyökaluja voi käyttää apuna tekstittämisessä. Lopputulos on kuitenkin tarkistettava itse ja mahdollisesti tiivistettävä tekstitystä. Työkalut paranevat koko ajan, mutta ne tekevät edelleen virheitä.

Laadukas tekstitys on helppolukuista. Siinä ei ole puhujan käyttämiä täytesanoja tai toistoa.

Tekstitystekniikan voi valita itse: tekstitys voi olla koko ajan näkyvissä tai se voi olla käyttäjän valittavissa näkyviin. Jos tekstitys on koko ajan näkyvissä eli osana videokuvaa, on varmistettava, että tekstitys erottuu selkeästi.

Digipalvelulaki edellyttää myös, että video kuvailutulkataan eli selostetaan ääneen videolla näkyvät olennaiset tapahtumat. Esimerkiksi, jos ohjevideossa näytetään lainausautomaatin käyttöä, videossa pitäisi kertoa ääneen, mitä automaatilla tehdään.

Jos videolla on näkyvissä tekstiä, se pitäisi lukea ääneen videon äänitteessä, jotta näkövammaiset henkilöt saavat tekstinä olevan tiedon.

Kuvailutulkkauksen tarve on syytä ottaa huomioon videon suunnittelussa. Videon äänen käytössä tulee olla tilaa kuvailutulkkauksen lisäämiselle.

7.1.3 Podcastien saavutettavuus

Podcasteista tulee tarjota myös tekstiversio, jonka pitäisi löytyä helposti äänitiedoston läheltä. Jos verkkosivulla on linkki podcastin äänitiedostoon, sen vieressä voi olla linkki tekstiversioon. Tekstiversion voi julkaista omana sivunaan.

Tekstistä pitäisi selvitä, kuka puhuu ja käydä ilmi muutkin äänet kuin puhe, kuten musiikki tai nauraminen.

Tekstin selkeyteen kannattaa kiinnittää huomiota eli kaikkia sanoja, kuten sanojen toistoa tai täytesanoja, ei tarvitse kirjoittaa.

Esimerkkejä kirjastojen podcasteista, joista julkaistaan aina myös tekstivastine:

Asikkalan Aarteet – paikallisten tarinoiden podcast (Asikkalan kirjastopalvelu)

Suomen saamelaisen erikoiskirjaston podcast-sarja Maid mun lohken -poddat: sámegielat poddaráidu (esittely Kirjastot.fi-sivustolla)

Kirjastojen podcasteja ja myös niiden saavutettavuutta on tutkinut Marianne Haapasalmi opinnäytetyössään (2024) Lohikäärmeitä ja kirjastokokoelmia: Yleisten kirjastojen podcastit (pdf)

7.1.4 Kuulutukset

Kuulutuksille tarjotaan mahdollisuuksien mukaan vaihtoehto, kuten sama tiedote infonäytöllä, sillä kaikki eivät voi kuulla kuulutuksia.

Kuuluttaja puhuu selkeästi ja rauhallisesti sekä toistaa tärkeimmät asiat.

Kuulutukset kannattaa tehdä useammalla kuin yhdellä kielellä.

7.2 Viestinnän kohdentaminen

Kirjaston palveluista viestitään monenlaisille tahoille ja eri kohderyhmille. Kirjaston kannattaa tarkistaa omat yhteystietorekisterinsä ja lisätä sinne monipuolisesti paikallisia kieli- ja kulttuurivähemmistöjen yhdistyksiä, vammaisjärjestöjä sekä muita tahoja. Järjestöjä on lueteltu liitteessä 4: Järjestöjä ja muita yhteistyötahoja.

Tavoitellun kohderyhmän edustajia voi pyytää mukaan toiminnan tai viestinnän suunnitteluun. Lisäksi viestintämateriaalit ja -tavat kannattaa mahdollisuuksien mukaan testata ennakkoon kohderyhmän edustajilla.

Kirjastossa kannattaa miettiä, kenelle viesti suunnataan ja mukauttaa viestin sisältö, muoto ja kanava vastaanottajalle sopivaksi. Näin viestintä tavoittaa kohderyhmänsä parhaiten.

7.3 Graafinen suunnittelu ja kuvitus

Visuaalisilla keinoilla, kuten tekstin ja kuvien tyylillä, asettelulla ja kuvien sisällöillä voidaan helpottaa viestin hahmottamista ja ymmärtämistä. Lisäksi kuvailmaisulla luodaan käsitystä siitä, kenelle palvelu on suunnattu, ja sillä voidaan vaikuttaa ihmisten mielikuviin.

Kuvat viestivät esimerkiksi sitä, ketkä ovat kirjaston toivotut tai oletetut asiakkaat ja keitä kirjastossa työskentelee. Näkyykö kuvissa yhteiskunnan moninaisuus?

7.3.1 Ulkoasun suunnittelu

Selkeä ja rauhallinen visuaalinen ilme on tärkeä sekä painetussa materiaalissa (esitteet, opasteet) että verkkojulkaisuissa. Esimerkiksi runsaan kuvituksen aiheuttamaa visuaalista hälyä kannattaa välttää, ja pitää huoli siitä, että käyttäjälle tärkeimmät asiat erottuvat selvästi.

Tekstin yhteyteen valitaan kuva, joka tukee tekstin viestiä. Kuva ei saa olla ristiriidassa tekstin kanssa eikä viedä lukijaa harhaan.

Tekstin ja taustan välillä on oltava riittävä tummuuskontrasti (digipalvelulain vaatimus). Lisäksi teksti on kirjoitettava riittävän suurella kirjainkoolla ja rivivälillä.

Riittävän tummuuskontrastin verkkoympäristössä voi tarkistaa esimerkiksi WebAimin työkalulla: WebAIM: Contrast Checker

Huom. Tummuuskontrasti on erityisen tärkeää tarkistaa esimerkiksi silloin, kun brändivärit valitaan.

Kirjava tai kuviollinen tausta, esimerkiksi tekstin taustalla oleva kuva, vaikeuttaa lukemista.

Tehostekeinoja, kuten kursiivia tai lihavointia, tulee käyttää harkiten ja vain lyhyesti, esimerkiksi yksittäisiä sanoja tai nimiä tai lyhyitä tekstipätkiä korostamaan.

Alleviivausta käytetään vain linkkien merkitsemiseen.

Pienaakkoset ovat luettavampia kuin SUURAAKKOSET.

Luettavinta on teksti, jossa vasen reuna on tasattu ja oikea jätetty liehuksi.

Jos kirjastossa on käytössä graafinen ohjeistus, joka on ristiriidassa saavutettavuusohjeiden kanssa, ohjeet tulee päivittää saavutettavuusvaatimusten mukaisiksi. Jos ohjeistus tulee ”ylemmältä tasolta”, esimerkiksi kunnalta, kirjaston kannattaa vaikuttaa siihen, että ohjetta päivitetään.

Lisätietoa selkeästä graafisesta suunnittelusta:

Ohje selkeän julkaisun suunnitteluun (Näkövammaisten liitto)

Itkonen, Markus 2006. Typografia ja luettavuus. Teoksessa Leskelä, Leealaura & Virtanen, Hannu (toim.) 2006. Toisin sanoen. Selkokielen teoriaa ja käytäntöä.

Itkonen, Markus, Typografian käsikirja. Typoteekki 2021, 6. tarkistettu painos.

7.3.2 Taitto ja kuvat selkojulkaisuissa

Kaikki yleiset, luettavuutta lisäävät ulkoasun suunnittelun ohjeet pätevät myös selkojulkaisuihin.

Selkotekstissä rivit ovat tavallista lyhyempiä. Sopiva merkkimäärä rivillä on 40–60 merkkiä. Päälauseet aloitetaan rivien alusta. Myös sivulauseet aloitetaan omalta riviltä, jos se on mahdollista.

Selkoilmaisussa karsitaan pois kaikki turha, kuten ylimääräiset kehykset, liian monet väripohjat ja linjat. Tavoitteena on yksinkertaisen selkeä mutta tyylikäs ulkoasu.

Selkokuvissa kannattaa välttää erikoisia kuvakulmia tai symbolisia kuvia ja rajata pois turhat yksityiskohdat. Selkokuvan kriteereistä kerrotaan lisää Selkokeskuksen sivuilla.

Lisätietoja:

Selkojulkaisun ulkoasu (Selkokeskus)

Kaatra, Kaisa, Ketola, Anne, Selkokuvaopas. 2023 (pdf)

7.3.3 Moninaisuus kuvituksessa

Kirjaston käyttämässä kuvituksessa näkyy yhteiskunnan moninaisuus, esimerkiksi sukupuolen, seksuaalisuuden, toimintakyvyn, ihonvärin ja uskontojen kirjo. Lisäksi on hyvä näkyä eri perhemuotoja, kuten kahden kulttuurin perheet, yhden huoltajan perheet ja sateenkaariperheet.

Kuvituksessa eri ryhmiin kuuluvat ihmiset esiintyvät arkipäiväisten kirjastoaiheiden yhteydessä tavallisina työntekijöinä, esiintyjinä ja asiakkaina sen sijaan, että he edustaisivat jotain ryhmää.

Kuvia valitessa kannattaa kiinnittää huomiota seuraaviin kysymyksiin: keitä kuvissa näkyy ja missä asiayhteyksissä? Kuka on aktiivinen toimija ja kuka toiminnan kohde?

7.4 Kieli

Saavutettava kieli on selkeää ja ymmärrettävää sekä puheessa että teksteissä. Lisää tietoa selkeästä kielestä: Selkokieltä vai selkeää kieltä? (Kielitoimiston ohjepankki)

7.4.1 Näkökulmana asiakaslähtöisyys

Asiakkaan näkökulma on otettava huomioon kaikkia kirjaston tekstejä kirjoitettaessa. Esimerkiksi ammatti- ja lakikieli sopivat huonosti asiakaslähtöiseen viestintään. Asiakkaiden näkökulmasta olennaisimmat asiat kannattaa nostaa selkeästi esille ja ilmaista ne ymmärrettävästi.

7.4.2 Moninaisuus ja syrjimättömyys sanavalinnoissa

Sanavalintoihin kannattaa kiinnittää huomiota. Jos et ole varma, mikä on ajantasainen sana johonkin ryhmään tai herkkään aiheeseen liittyen, voit tiedustella asiaa esimerkiksi alan asiantuntijajärjestöiltä. Stereotypioiden ja normien, esimerkiksi heteronormin, vahvistamista tulee välttää.

Kirjaston työntekijöissä ja asiakkaissa on naisia, miehiä sekä myös niitä, joiden sukupuoli on jotain muuta. Jotta jokainen kokisi viestit omikseen, tulisi teksteissä ja puheessa pyrkiä välttämään sukupuolittuneita termejä sekä kaksijakoisia muotoiluja kuten ”hyvät naiset ja herrat”, ”sopii niin naisille kuin miehillekin” sekä ”tyttöjen/poikien”.

Aineistojen esittelyssä kannattaa keskittyä kohderyhmän sijaan sisällön kuvaamiseen. Jos jotakin aineistoa tai palvelua kuitenkin halutaan kohdentaa tietylle kohderyhmälle esimerkiksi sukupuolen perusteella, kohderyhmää kannattaa laajentaa mainitsemalla aiheesta kiinnostuneet, esimerkiksi ”opas äijille ja muille aiheesta kiinnostuneille”.

Lisätietoja syrjimättömästä kielestä ja sanavalinnoista:

Vainikainen, Elina (2022): Syrjimätön kieli. Opas inklusiiviseen kielenkäyttöön ja viestintään (pdf). Kansan Sivistystyön Liitto KSL ry.

Saraste, Heini & Könkkölä, Kalle (2017): Voihan vammainen. Lasten kuvasanakirja vammaisuudesta. Into.

Kynnys ry:n (2022) Vammaisuus ja journalismi - opas toimittajille (pdf)

Hietaharju, Anne-Mari (2026): Tasa-arvosanasto. Valtioneuvoston julkaisuja 2026:15.

Valtasalmi, Idastiina; Siltaloppi, Satu; Wacklin, Vilma & Mustanoja, Liisa (2025): Kymmenen havaintoa syrjimättömästä kielestä.

7.4.3 Kielivaihtoehdot

Suomen ja ruotsin lisäksi kirjastojen kannattaa viestiä

selkokielellä

viittomakielillä

muilla kunnassa käytetyillä kielillä tarpeen mukaan.

Saamelaisten kotiseutualueella Lapissa kirjastojen lakisääteiseen velvoitteeseen kuuluu kotimaisten saamen kielten huomiointi.

Kuntakohtaisista väestötilastoista, asiakaspalveluhenkilökunnan kokemuksista ja asiakkaiden toiveista on apua, kun viestinnän kielivaihtoehtoja suunnitellaan.

Kieliversiot esimerkiksi esitteissä ja verkkosivuilla voivat olla suppeampia kuin yleiskielinen sivusto, mutta tärkeimpien tietojen on oltava saatavilla kaikilla kielivalikoimaan kuuluvilla kielillä. Lisäksi sisältö eri kieliversioissa ja selkokielisissä materiaaleissa on valittava kohderyhmää ajatellen.

7.4.4 Selkokieli

Selkokieli on yleiskieltä yksinkertaisempi kielen muoto, joka on suunnattu henkilöille, joilla on vaikeuksia lukea tai ymmärtää yleiskielistä tekstiä. Selkokielen periaatteita voidaan soveltaa myös vuorovaikutuksessa, esimerkiksi asiakastyössä. Lisäksi selkokielen periaatteiden tuntemisesta on hyötyä myös yleiskielisen tekstin kirjoittamisessa. Helposti ymmärrettävä teksti hyödyttää kaikkia.

Selkokielestä voivat hyötyä ihmiset:

joiden kielelliset vaikeudet johtuvat synnynnäisistä ja pysyvistä neurobiologisista syistä (taustalla on esimerkiksi kehitysvamma, kehityksellinen kielihäiriö, lukivaikeus tai ADHD)

joiden kielelliset taidot ovat heikentyneet (taustalla on esimerkiksi muistisairaus, aivovamma tai afasia)

joille käytettävä kieli ei ole äidinkieli (esimerkiksi kielenoppijat, vähemmistökielten puhujat).

Selkokielen tarvearvion 2025 (pdf) mukaan selkokieltä tarvitsee Suomessa 632 000–812 000 ihmistä eli noin 11–14 prosenttia väestöstä. Tarve kasvaa esimerkiksi maahanmuuton myötä ja väestön ikääntyessä.

Selkokielen periaatteet koskevat monia tasoja tekstissä ja puheessa:

tekstin rakenteet

sanasto

kielelliset rakenteet

vuorovaikutuksen rakentuminen.

Selkokieliset verkkotekstit

Selkokielen periaatteita voi soveltaa verkkoteksteihin pääosin samoin kuin painettuihinkin

Selkokielisen tekstin rivitystä ei voi tehdä samalla tavalla kuin painetun julkaisun rivitystä. Selkokielisellä verkkosivulla suositellaankin kapeampaa palstaa, joka rajaa tekstin rivien pituuksia, muttei pakota rivinvaihtoja.

Selkotunnus

Kirjasto voi hakea esitteille, oppaille ja verkkosivuille selkotunnuksen. Tunnus haetaan Selkokeskukselta. Tunnuksen saa julkaisu, joka noudattaa sekä kieleltään että ulkoasultaan selkokielen periaatteita. Selkotunnus on tunnettu selkokielen käyttäjäryhmien keskuudessa ja toimii selkokielisyyden laadun takeena. Tunnuksen hakeminen on maksutonta. Kirjoille selkotunnuksen myöntää Selkokeskuksen selkokirjatyöryhmä.

Selkokeskuksen verkkosivulla on kootusti kirjastojen selkokielisiä materiaaleja, joille on myönnetty selkotunnus: Selkokieliset oppaat, videot ja nettisivut aiheen mukaan: Kirjastot.

Esimerkkejä kirjastojen selkokielisistä verkkosivuista, oppaista ja esitteistä:

Tervetuloa kirjastoon (Valkeakosken kaupunginkirjasto Valo)

Kirjasto selkokielellä (Äänekosken kaupungin kulttuuri- ja liikuntapalvelut)

Kirjaston palvelut erityistä tukea tarvitseville (Tampereen kaupunki - Kirjastot - Asiakkaana kirjastossa)

Selkokeskuksen sivuille on koottu vinkkejä kirjastoille, miten selkokirjallisuutta voi pitää esillä ja sisällyttää kirjastojen toimintaan ja tapahtumiin. Sivulta löytyy myös neuvoja selkokirjojen hankintaan ja sijoitteluun sekä materiaaleja, joista voi olla hyötyä selkokirjoista viestittäessä. Tietoa selkokirjoista kirjastoille (Selkokeskus).

Lisää selkokielestä, teoriasta ja ohjeista:

Selkokielen periaatteista, käyttäjäryhmistä ja sovelluksista saa tietoa Selkokeskuksesta. Tekstin ja puheen lisäksi Selkokeskus ohjeistaa myös selkokielen periaatteiden soveltamisesta kuvaan, taittoon sekä esimerkiksi videoon. Selkokieli (Selkokeskus).

Lindholm, Camilla & Leskelä, Leealaura (toim.), 2025: Tutkimusretkellä selkokieleen. Gaudeamus: Helsinki.

Airaksinen, Ella & Sainio, Ari, 2024: Sukella selkokirjaan. Opike: Espoo.

Sainio, Ari, 2022: Avaimet selkokieleen. Opike: Espoo.

Leskelä, Leealaura, 2019: Selkokieli. Saavutettavan kielen opas. Opike: Helsinki.

Leskelä, Leealaura & Kulkki-Nieminen, Auli, 2015: Selkokirjoittajan tekstilajit. Opike: Helsinki.

Ohjeita selkokirjan ulkoasusta ja kuvituksesta kustantajille (Selkokeskus)

7.5 Tervetuloa kirjastoon

Kirjasto toivottaa kaikki tervetulleeksi. Monissa kirjastoissa on käytössä ”Syrjinnästä vapaa alue” -kylttejä sekä turvallisemman tilan periaatteet (katso sanasto), jotka viestivät kirjaston sitoutumisesta yhdenvertaisuuden edistämiseen. Turvallisemman tilan periaatteet on hyvä tuoda esiin sekä viestinnässä että tiloissa. Katso lisää: Syrjinnästä vapaa alue (Yhdenvertaisuus.fi)

Kirjasto on parhaimmillaan asiakkailleen toinen olohuone ja salainen puutarha. Viestinnässä voi näkyä myös kirjaston ilo ja riemu tehdä kirjastotyötä, hyvä meno ja meininki.

7.6 Kirjaston saavutettavuudesta viestiminen

Saavutettavuustiedot auttavat asiakkaita arvioimaan, kuinka helppoa tiloissa toimiminen ja palveluiden käyttäminen on. Tietojen avulla asiakkaat voivat suunnitella käyntiään kirjastossa ja arvioida, tarvitsevatko mukaan esimerkiksi apuvälineitä, avustajaa tai saattajaa. Saavutettavuustietoihin kuuluvat esimerkiksi tiedot esteettömästä sisäänkäynnistä, esteettömästä wc:stä, induktiosilmukan käyttömahdollisuudesta ja henkilökunnan kielitaidosta. Myös kokoelman ja aineistojen saavutettavuudesta on hyvä kertoa esimerkiksi mainitsemalla, missä äänikirjat sijaitsevat ja miten e-kirjojen saavutettavuudesta saa tietoa.

Saavutettavuus- ja esteettömyystiedot annetaan kirjallisesti ainakin verkkosivuilla ja mahdollisissa esitteissä.

Tekstin yhteydessä kannattaa käyttää saavutettavuussymboleja. Symbolit tukevat ymmärtämistä ja selkeyttävät tekstiä.

Lisäksi voi käyttää valokuvia esimerkiksi kirjaston tiloista, sillä ne konkretisoivat saavutettavuustietoja ja voivat auttaa ratkaisujen tunnistamisessa ja palvelujen löytämisessä paikan päällä.

Myös videot tiloista ja niihin saapumisesta ovat hyvä tapa kertoa tilojen esteettömyydestä.

Pistekirjoitusta sisältävistä opasteista, taktiiliopasteista ja pistekirjoitusmateriaaleista kannattaa mainita verkkosivuilla, jotta niitä osataan etsiä.

Tiedotetaan lemmikkejä koskevista käytännöistä. Huom. avustavat koirat ovat työkoiria eivätkä lemmikkejä ja ne saavat seurata haltijaansa kaikkialle.

Kannattaa kertoa aina yhteystiedot henkilölle, jolta saa lisätietoja saavutettavuudesta.

Viestinnässä on hyvä kertoa myös, mihin aikaan kirjastossa on tyypillisesti hiljaista ja milloin vilkasta.

Ennen saavutettavuustietojen antamista tiloihin hyvä tehdä esteettömyyskartoitus tai tiloja on vähintään tarkasteltava itsenäisesti esteettömyysohjeistusten avulla. Jos tilat todetaan pääosin ohjeistusten mukaisiksi, voidaan viestinnässä kertoa esimerkiksi, että ”Kirjastoon on esteetön sisäänkäynti”. Lisäksi samassa yhteydessä on tärkeää kertoa esteettömän sisäänkäynnin sijainti, sekä mahdolliset tarkennukset siitä, millaisia puutteita sisäänkäynnin esteettömyydessä on. On hyvää palvelua kertoa rehellisesti myös mahdollisista osallistumista haittaavista esteistä.

Saavutettavuussymboleja on vapaasti ladattavissa ei-kaupallisiin tarkoituksiin:

Kulttuuria kaikille -palvelun symbolipankissa

Helsingin kaupungin esteettömyyssymbolit -sivustolla

Tämän luvun lähteenä on käytetty julkaisua Linnapuomi, Aura ja Salonlahti, Outi 2015. Entä saavutettavuus? Ohje kulttuurikohteen saavutettavuudesta viestimiseen. Saatavilla Kulttuuria kaikille -palvelun sivulla pdf- ja doc-tiedostoina.

7.7 Autismiystävällinen viestintä, autismiystävälliset ohjeet ja sosiaalinen tarina

Autismiystävällisessä viestinnässä keskeistä on auttaa asiakasta ennakoimaan, mitä tulee tapahtumaan. Riittävän tarkat tiedot tiloista tai tapahtuman kulusta helpottavat osallistumista. On tärkeää kertoa konkreettisesti, miten eri tilanteissa toimitaan.

Erityisen tärkeää on kertoa selkeästi, keneltä, mistä, milloin ja miten voi pyytää apua. Esimerkiksi voidaan mainita, että tietokoneen ääressä istuvalle työntekijälle saa mennä puhumaan ilman pelkoa häiriöksi olemisesta.

Tilat kannattaa esitellä kuvin ja kertoa niistä myös aistiesteettömyyden näkökulmasta. Hiljaisista tiloista on hyvä kertoa erikseen. Tapahtumista tulee antaa tarkat aikataulut sekä tietoa mahdollisista aistikuormitusta aiheuttavista tekijöistä, kuten esityksen kovista yhtäkkisistä äänistä.

Kirjastokäynnistä voi tehdä esimerkiksi sosiaalisen tarinan. Sosiaalinen tarina on kuvin ja tekstein kerrottu tarina siitä, mitä jossakin sosiaalisessa tilanteessa tapahtuu. Tärkeää on kertoa, missä järjestyksessä asiat tapahtuvat ja missä ne tapahtuvat. Sosiaalinen tarina auttaa keskittymään kirjastokäyntiin. Tarinan avulla voi hahmottaa, milloin tilanne alkaa ja milloin se loppuu. Tämä voi hälventää epävarmuutta. Tarinan avulla kirjastokäyntiä voi ennakoida sekä tehdä tutummaksi ja turvallisemmaksi. Sosiaalinen tarina kannattaa olla tarjolla verkkosivuilla ja sitä voi lähettää etukäteen kirjastossa vieraileville ryhmille.

Sosiaalisesta tarinasta, autismiystävällisistä ohjeista ja autismiystävällisestä viestinnästä voivat hyötyä erityisesti esimerkiksi autistit, neurovähemmistöön kuuluvat, muistisairaat, koululaisryhmät ja henkilöt, joilla on sosiaalisten tilanteiden pelkoa.

Autismiystävällisesti voi viestiä niin tiloista ja palveluista kuin tapahtumistakin. Neuroesteettömyydestä viestimisen tulisi ulottua myös kirjaston jatkuvaan toimintaan, kuten lukupiireihin.

Sosiaalista tarinaa koskevassa tekstissä käytetty lähteinä seuraavia:

Korhonen, Aku / Autismisäätiö 2015. Sähköpostihaastattelu, haastattelijana Outi Salonlahti.

Senso-hanke 2020, Sosiaaliset tarinat (verkkoaineisto ei ole enää saatavilla)

Organisaatio, joka on sitoutunut edistämään autismiystävällisyyttä omassa toiminnassaan, voi hakea tietyn ehdoin Autismiystävällisyys-sertifikaattia. Autismiystävällisyys-sertifikaatti (Suomen autismikirjon yhdistys)

7.8 Verkkosivuston sisällöntuottajan ohjeet

Verkkotekstien tulisi olla selkeää yleiskieltä tai selkokieltä. Verkkokirjoittamisessa on syytä kiteyttää ja jäsennellä teksti vielä huolellisemmin kuin painetuissa materiaaleissa, sillä verkkotekstejä luetaan usein silmäillen. Verkkoteksteissä tulee käyttää lyhyitä lauseita ja riittävän paljon informatiivisia väliotsikoita. Yhdessä kappaleessa käsitellään vain yhtä asiaa.

Myös informaation määrää kannattaa miettiä: laajasta teksti- tai kuvamassasta lukijan voi olla vaikea hahmottaa olennaiset ja keskeiset asiat.

On varmistettava, että verkkosivusto täyttää digipalvelulain vaatimukset myös sisällöntuotannon osalta. Näin varmistetaan se, että myös avustavaa teknologiaa käyttävät henkilöt pääsevät käsiksi kirjaston verkkosisältöihin.

Digipalvelulain noudattamista valvova viranomainen on vuonna 2024 todennut, että yleisimpiä saavutettavuuden puutteita sisällöntuotannon näkökulmasta ovat puutteet visuaalisessa suunnittelussa, kuten kontrasteissa ja värien käytössä ja sisällön ohjelmallinen merkitseminen (esimerkiksi otsikoiden merkitseminen), mikä vaikuttaa ruudunlukuohjelmien toimintaan. (Lähde: Raportti valvonnasta 2022–2024)

Sisällöntuottajien on tunnettava myös oman organisaation ohjeet – niihin on usein sisällytetty saavutettavuusohjeita.

Verkkosivun päivittäjän muistilista

Käytä sisältöä kuvaavia otsikoita, jotka lukemalla saa kokonaiskäsityksen sisällöstä.

Merkitse otsikot sopivilla otsikkotasoilla (1-6). Pidä otsikkotasojen hierarkia loogisena. Sivun pääotsikko on tasoa 1 ja sivun muut otsikot alemmilla tasoilla.

Ykköstason otsikoita on vain yksi (kuin kirjan nimi). Muiden tasojen otsikoita voi olla useita (kuin kirjan otsikkorakenne).

Älä hyppää otsikkotasojen yli. Kakkostason otsikon alla voi otsikkotason 3 otsikoita ja kolmostason alla otsikkotason 4 otsikoita. Tasolta 2 ei saa siirtyä tasolle 4.

Linkkitekstien tulee olla kuvaavia niin, että linkkitekstistä ymmärtää, mihin linkki johtaa. Päätyykö siitä toiselle sivustolle, videoon, lomakkeeseen, tai latautuuko linkistä kenties tiedosto?

Linkkitekstinä ei ole koskaan esimerkiksi pelkästään sana ”täältä”.

Ilmoita, jos linkki vie käyttäjän toiselle sivustolle.

Jos linkität ulkopuoliseen videoon, jossa ei ole tekstitystä, varoita siitä etukäteen.

Sijoita linkit tekstin, kappaleen tai lauseen loppuun. Linkkiteksti on yleensä hankala muotoilla hyvin, jos se on keskellä lausetta.

Laadi tekstivastine eli vaihtoehtoinen kuvaus sellaisille kuville, jotka sisältävät tärkeää tietoa. Jos saman tiedon saa sivustolta muusta tekstistä, tekstivastinetta ei tarvita, vaan kuvan voi merkitä koristeelliseksi.

Merkitse luettelot verkkosivuston editointityökalulla luetteloiksi. Älä käytä kuvia luetelmamerkkeinä.

Julkaise kaikki sisältö mieluiten tavallisena verkkosivuna eli HTML-muodossa. Jos pdf- tai muu tiedostomuoto tarvitaan tulostamista tai lataamista varten, varmista, että tiedosto on saavutettava.

Verkkosivujen ja palvelujen tekniseen suunnitteluun ja hankintaan on ohjeita luvussa 8 Digitaaliset palvelut ja järjestelmät.

Lisätietoa ja ohjeita:

Saavutettavasti.fi

Saavutettavuus - Ohjeita ja oppaita (Papunet)

Ohjeita selkeään tekstiin (Selkeästi meille)

Kognitiivisen saavutettavuuden ohjeet (Selkeästi meille)

Kuntien saavutettavuusopas, Verkkopalvelun sisällön saavutettavuusvaatimukset

7.9 Sosiaalinen media

Kirjaston asiakkaille tärkeän tiedon pitää olla saatavilla kirjaston omalta verkkosivustolta. Merkittäviä sisältöjä ei pitäisi julkaista pelkästään sosiaalisessa mediassa.

Sosiaalisessa mediassa on muistettava samat saavutettavuuden näkökulmat kuin muussakin viestinnässä: kuville annetaan tekstivastine, saavutettavuustiedot kerrotaan esimerkiksi Facebook-tapahtumassa, käytetään selkeää kieltä ja mahdollisuuksien mukaan viestitään monikielisesti. Sisällöntuottaja vastaa aina sisällön saavutettavuudesta.

Lisäksi sosiaalisessa mediassa kannattaa kiinnittää huomiota seuraaviin:

Ota selvää siitä, miten käyttämäsi some-kanava tukee saavutettavuutta. Seuraa saavutettavuustoimintojen kehittymistä.

#aihetunnisteet ja tägäykset

Kokoa aihetunnisteet ja muiden tilien tägäykset mieluiten tekstin loppuun. Keskellä lausetta ne voivat sotkea lukemista.

Jos aihetunniste koostuu monesta sanasta, aloita uusi sana isolla kirjaimella: esimerkiksi #LukeminenKuuluuKaikille (kuitenkin yhdyssanat pienellä: #lastenkulttuuri).

Jos käytät emojeja, käytä niitä säästeliäästi. Älä käytä emojeja luetelmamerkkeinä.

Jos julkaiset kuvia, joissa on tekstiä, huolehdi, että tekstistä saa selvää ja tekstin ja taustan välillä on riittävä tummuuskontrasti.

Lisää tekstivastineet eli vaihtoehtoiset tekstit kuville. Jos jätät tekstivastine-kentän tyhjäksi, voi joillakin somealustoilla (esimerkiksi Facebookissa) oletuksena päällä oleva tekoäly kirjoittaa tekstivastineeseen huomaamattasi mitä sattuu.

Videot tulee tekstittää ja kuvailutulkata. Alustoilla ei aina ole tekstitystyökalua, joskus tekstitys pitää editoida videoon ennen kuin sen vie sosiaaliseen mediaan. Myös tekstityksessä tulee huomioida selkeä fontti ja hyvä tummuuskontrasti. Tekstityksen tulee muutenkin olla helppolukuinen, teksti ei saisi esimerkiksi liikkua ja sen lukemiseen tulee olla tarpeeksi aikaa.

Tarinoiden saavutettavuus (esimerkiksi Instagramissa)

Älä julkaise tarinaa pelkkänä kuvana (esimerkiksi kuvankäsittely- tai taitto-ohjelmalla tehtyä kuvaa, jossa on tekstit valmiina). Ruudunlukuohjelmat eivät lue (ainakaan toistaiseksi) kuvana esitettyä tekstiä.

Huolehdi hyvästä tummuuskontrastista tekstin ja taustan välillä.

Tekstitä videot.

Yksi tapa tehdä saavutettava tarina on video, jossa sama asia on puheena/äänenä ja tekstinä.

Lisätietoa ja ohjeita sosiaalisen median saavutettavuudesta

Saavutettavasti.fi: Saavutettavuus sosiaalisessa mediassa

Papunet: Sosiaalisen median saavutettavuus

Näkövammaisten liitto: Saavutettavuus sosiaalisessa mediassa

7.10 Palaute ja kyselyt

Asiakkailla ja sidosryhmillä on mahdollisuus antaa palautetta viestinnästä eri tavoin, esimerkiksi anonyymisti verkkolomakkeella sekä sähköpostitse ja puhelimitse. Asiakkailta pyydetään säännöllisesti palautetta viestinnästä.

Kaikki palaute tulee käsitellä säännöllisesti. Palautteen kirjaamiselle ja käsittelylle on hyvä sopia yhteiset käytännöt.

Muistilista asiakaskyselyn tekijälle

Tarjoa mahdollisuus vastata asiakaskyselyyn useilla eri kielillä.

Sukupuoli-vaihtoehtoja on lomakkeessa tarjolla mieluiten neljä: vaihtoehdoksi naisen ja miehen lisäksi muu sekä en halua kertoa.

Ota huomioon kyselyn ulkoasussa ja kielessä tämän luvun viestintäohjeet ja saavutettavan lomakkeen tekniset ohjeet, katso esimerkiksi Papunet: Suunnittele selkeitä lomakkeita.

Anna mahdollisuus täyttää asiakaskysely täyttää paperilla ja saavutettavalla verkkolomakkeella.

Jos verkkokyselyssä on useita kysymyksiä, joissa voi valita samankaltaisia vaihtoehtoja, helpota vastaamista toistamalla vaihtoehdoissa mihin vastataan. Esimerkiksi kysymykseen ”Kuinka usein käyt kirjastossa?” vastausvaihtoehdot voisivat olla ”Käyn kirjastossa joka viikko.”, ”Käyn kirjastossa kerran kuussa.” jne. Vastaavasti kysymykseen ”Kuinka usein luet lehtiä kirjastossa?” vastausvaihtoehdot voisivat olla ”Luen lehtiä joka viikko.” ”Luen lehtiä kerran kuussa.” jne.

7.11 Teemakuukausiin, -viikkoihin ja päiviin osallistuminen

Kirjasto voi osallistua erilaisiin teemakuukausiin, -viikkoihin ja -päiviin esimerkiksi järjestämällä teemaan liittyviä tapahtumia tai tekemällä aineistonostoja tiloissa ja/tai viestinnässä.

Esimerkkejä:

Viittomakielten päivä 12.2.

Satakielikuukausi: Äidinkieltä ja moninaisuutta juhliva teemakuukausi, järjestetään vuosittain 21.2.–21.3.

Kansainvälinen autismitietoisuuden päivä 2.4., jonka ympärillä vietetään autismitietoisuuden viikkoa.

Kansainvälinen homo-, bi- ja transfobian vastainen päivä 17.5.

Kansainvälinen selkokielen päivä 28.5.

Pride-tapahtumia järjestetään eri aikoina eri puolilla Suomea.

Vammaishistoriakuukausi syyskuussa.

ADHD-viikko viikolla 41 (lokakuussa).

Sateenkaarihistoriakuukausi marraskuussa.

Valtakunnallinen Köyhyysviikko marraskuussa.

Kansainvälinen vammaisten ihmisten päivä 3.12.

8. Digitaaliset palvelut ja järjestelmät

8.1 Yleistä

Kirjastojen digitaalisiin palveluihin kuuluvat

verkkokirjastot, joissa asiakkaat voivat hallita lainojaan, etsiä aineistoja ja tehdä varauksia

digitaaliset aineistot, joita käytetään verkon välityksellä ja

kirjastojen tiloissa käytössä oleva tietotekniikka.

Kirjastojen verkkopalvelut ovat käytettävissä ajasta ja paikasta riippumatta asiakkaiden omilla laitteilla. Digitaaliset aineistot tavoittavat sellaisia käyttäjiä, joille ei ole sopivia painettuja aineistoja. Äänikirjat palvelevat henkilöitä, joilla on lukemiseste, ja e-kirjat antavat lukijalle mahdollisuuden säätää tekstin kokoa itselleen sopivaksi. Verkkokirjastot ja niiden aineistot voivat myös houkuttaa uusia asiakkaita, jotka eivät käytä kirjaston muita palveluja.

Kirjastoissa olevat asiakastietokoneet antavat mahdollisuuden käyttää verkkopalveluja myös heille, joilla ei ole omia laitteita. Kirjastot tarjoavat myös digitukea laitteiden ja verkkopalvelujen käyttöön. Asiakastietokoneisiin voidaan asentaa ruudunlukuohjelma tai asiakkaat voivat hyödyntää käyttöjärjestelmän ruudunlukuohjelmaa tai sovellusten Lue ääneen -toimintoja. Olisi hyvä, että asiakastietokoneisiin olisi tarjolla myös kuulokkeita.

Kirjaston digitaalisten palvelujen saavutettavuus on toteutettavissa kustannustehokkaimmin, kun se otetaan huomioon jo suunnitteluvaiheessa. Tässä luvussa annetaan ohjeita kirjastojen järjestelmien hankintaan ja ylläpitoon. Kirjastojen verkkosisältöjen saavutettavuuden varmistamiseen on ohjeita luvussa 7 Viestintä.

8.2 Saavutettavuuden minimitaso määräytyy lain perusteella

Suuri osa kirjastossa käytettävistä digitaalisista järjestelmistä, aineistoista ja laitteista kuuluu lainsäädännön piiriin tavalla tai toisella.

Kirjaston asiakkaiden käyttöön suunnattuja järjestelmiä koskee Laki digitaalisten palvelujen tarjoamisesta (”digipalvelulaki”, 306/2019). Laki koskee verkkopalveluita, niiden toiminnallisuuksia ja sisältöjä. Palvelun tulee täyttää tekniset vaatimukset, jotka on määritelty eurooppalaisessa standardissa Tieto- ja viestintätekniikan tuotteiden ja palvelujen saavutettavuusvaatimukset (EN 301 549 tai SFS-EN 301549). Käytännön tasolla olennaisimmat tekniset vaatimukset ovat Verkkosisällön saavutettavuusohjeet (WCAG). Lisäksi standardi sisältää joitain lisävaatimuksia esimerkiksi videosoittimille, käytön tuelle ja mobiilisovellusten toteutukselle. Tähän standardiin on syytä viitata hankinnan yhteydessä. Viittaus tulee olla viimeisimpään voimassa olevaan standardin versioon. Lisätietoja digipalvelulain vaatimuksista on Saavutettavuusvaatimukset.fi-sivustolla.

Lisäksi laki julkisista hankinnoista ja käyttöoikeussopimuksista (1397/2016) edellyttää, että hankinnassa ”otetaan huomioon esteettömyys vammaisille käyttäjille sekä kaikkien käyttäjien vaatimukset täyttävä suunnittelu”. Tämä tulee osaltaan huomioitua jo digipalvelulain vaatimuksissa, mutta sitä voidaan täydentää painottamalla hankinnoissa saavutettavuutta, helppokäyttöisyyttä ja ymmärrettävyyttä laatupisteytyksen avulla.

Laki eräiden tuotteiden esteettömyysvaatimuksista (102/2023) on huomioitava kirjaston laitehankinnoissa. Tämä laki koskee muun muassa tietokoneiden ja niiden käyttöjärjestelmien, älylaitteiden kuten älypuhelinten ja tablettien, älytelevisioiden ja suoratoistoon käytettävien laitteiden sekä sähkökirjojen lukulaitteiden hankintoja.

8.3 Hankinnan suunnittelu

Hankintaa varten on määriteltävä mihin palvelua käytetään ja mitä toiminnallisuuksia palvelussa vaaditaan. Määrittelyn kirjoittamisessa huolehditaan, että määritelmät ovat niin yksiselitteisiä, että niihin ei jää tulkinnanvaraa.

Palvelun kohderyhmät tunnistetaan ja määrittelyyn kirjataan, että palvelun on oltava saavutettavuudeltaan riittävä näiden kohderyhmien palvelemiseen. Erilaiset toimintarajoitteet on jo osittain määritelty EN 301 549 -standardissa, mutta joissain tapauksissa tämä voi olla selvyyden vuoksi hyvä mainita erikseen.

Jos hankinnan kohde on lainsäädännön piirissä, lain vaatimukset kirjataan hankinnan ehdottomiksi vaatimuksiksi.

Lisätietoa hankinnoista löytyy CEN:n, CENELEC:n ja ETSI:n englanninkielisestä teknisestä raportista Guidelines for public procurement of ICT products and services in the EU (pdf).

Helmet-kirjastojärjestelmän hankinta

Hankinnassa voidaan käyttää kilpailullista neuvottelumenettelyä. Kun hankinnan kohde on monimutkainen järjestelmä, jota on tarvetta mukauttaa kirjaston tarpeisiin, tämä menetelmä voi olla tuloksellinen. Esimerkiksi Helmet-kirjastojen uuden kirjastojärjestelmän hankinnassa vuosina 2025–2026 käytettiin kilpailullista neuvottelumenettelyä. Ensin neuvotteluihin haettiin ehdokkaita hankintailmoituksella. Sen jälkeen valittujen ehdokkaiden kanssa käytiin neuvotteluja, joissa kartoitettiin ja määriteltiin keinot, joilla Helmet-kirjastojen tarpeet voitaisiin täyttää. Näin kyettiin määrittelemään myös realistiset saavutettavuusvaatimukset kirjaston henkilöstön käyttöön tulevalle kirjastojärjestelmälle. Neuvottelujen päätyttyä tarjouspyyntö julkaistiin menettelyyn osallistuneiden ehdokkaiden kesken. Helmet-kirjastojen hankinnan kuvaus päätöksessä pääkaupunkiseudun kirjastojärjestelmän hankinnasta.

8.4 Verkkopalvelun hankinta

8.4.1 Hankinnan kilpailutus

Jos hankinta kilpailutetaan, hankintavertailu tehdään pisteyttämällä palveluiden laatuun liittyviä seikkoja. Lain vaatimusten noudattaminen on pakollista, joten niitä ei voi pisteyttää. Sen sijaan vertailua voi tehdä pisteyttämällä esimerkiksi lain minimivaatimusten yli meneviä saavutettavuusominaisuuksia, toimittajan kokemusta saavutettavuustyöstä ja sitä, miten saavutettavuutta on varmistettu kehitystyön aikana. Näihin voi lisätä määrällisiä tai laadullisia arviointikriteereitä.

Silloin, kun kehitetään uutta palvelua tai tehdään valmiiseen palveluun räätälöintiä, toimittajalta voidaan pyytää referenssejä vastaavista toimeksiannoista, joissa on huomioitu saavutettavuusvaatimuksia. Myös palvelun kehitykseen tai räätälöintiin osallistuvien suunnittelijoiden ja kehittäjien kokemusta voidaan pisteyttää.

Vinkkejä saavutettavuuden varmistamiseen:

Sisällytä kilpailutuksen ehdoksi, että saavutettavuus auditoidaan kolmannen osapuolen toimesta, ja että havaitut puutteet korjataan ilman viivästystä ja lisäkustannuksia.

Käytä tarvittaessa ulkopuolisen saavutettavuusasiantuntijan apua hankinnan suunnittelussa ja tarjousten vertailussa.

8.4.2 Saavutettavuuden varmistaminen hankinnan yhteydessä

Palvelun vaatimustenmukaisuus voidaan varmistaa hankintapäätöksen jälkeen tekemällä palveluun saavutettavuuden arviointi. Jos palvelu sisältää sisällöntuotannon työkaluja, arvioidaan voiko palvelulla tuottaa saavutettavaa sisältöä. Auditoinnin suorittaa riippumaton taho, ja tilaaja- ja toimittajaosapuolet sitoutuvat tulosten noudattamiseen.

Jos palvelun ulkoasuun ja toiminnallisuuksiin tehdään räätälöintiä, saavutettavuus auditoidaan näiden toimenpiteiden jälkeen. Jos muokkauksia ei tehdä, saavutettavuuden varmistaminen voi tapahtua ennen käyttöönottoa.

Jos lain vaatimusten noudattaminen on ollut kilpailutuksen ehdottomana vaatimuksena, toimittaja voidaan velvoittaa korjaamaan mahdolliset puutteet ilman erillistä korvausta ja kohtuutonta viivästystä.

8.4.3 Palvelun räätälöinti ja käyttöönotto

Jos palvelun ulkoasua ja toiminnallisuuksia mukautetaan käyttötarkoitukseen sopivaksi, on varmistettava, että muutokset noudattavat saavutettavuusvaatimuksia. Tämä on tärkeää erityisesti silloin, kun ulkoasuun tehdään merkittäviä muutoksia. Saavutettavuuden varmistaminen voidaan tehdä erikseen tai saavutettavuusauditoinnin yhteydessä (ks. edellinen kappale).

Palvelun ulkoasulla on suuri vaikutus palvelun saavutettavuuteen. Muun muassa tavanomainen asettelu ja eri elementtien tunnistettavuus ulkoasun perusteella ovat tärkeitä seikkoja ymmärrettävyyden ja kognitiivisen saavutettavuuden kannalta. Luettavuus varmistetaan selkeällä kirjasinvalinnalla ja hyvillä tekstin ja taustan välisillä kontrasteilla.

Toiminnallisuuksien toteuttamisessa on syytä suosia yksinkertaisia ja apuvälineillä hyvin toimivia ratkaisuja. Valintoihin on hyvä kiinnittää huomiota sekä valmista palvelua räätälöitäessä, että silloin, kun kehitetään alusta asti uusi palvelu. Tässä työssä voi hyödyntää tietolähteinä esimerkiksi Papunetin Saavutettavien verkkosivujen suunnitteluopasta sekä Selkeästi meille -hankkeen Kognitiivisen saavutettavuuden ohjeita.

Verkkosivustojen, intranetien ja muiden muuttuvaa sisältöä sisältävien palveluiden sisällöntuottajia varten on hyvä järjestää opastusta sisällöntuotannon työkalujen käyttöön saavutettavuuden näkökulmasta. Tämä voi olla esimerkiksi koulutustilaisuus. Tarjolla voi olla lisäksi ohjeita, jossa kerrotaan, miten palveluun tuotetaan saavutettavaa sisältöä. Tämä koulutus on hyvä myös ottaa osaksi kaikkien sisältöä tuottavien työntekijöiden perehdytystä.

8.4.4 Saavutettavuuden ylläpito

Sisällöntuotantoa tulee tehdä aina saavutettavuusohjeiden mukaisesti. Jokainen sisällöntuottaja osaltaan varmistaa, että uusi sisältö on saavutettavaa. Sisällön saavutettavuudesta kerrotaan tarkemmin luvussa 7.

Kun palveluun tehdään korjauksia, muutoksia tai uusia ominaisuuksia, huomioidaan saavutettavuusvaatimukset, jotta saavutettavuuden hyvä taso säilyy. Muutoksen laajuudesta riippuen varmistaminen voi vaatia vain pientä tarkastusta tai laajempien uudistusten yhteydessä saavutettavuusasiantuntijan käyttämistä.

Jokaisella digipalvelulain piirissä olevalla palvelulla on oltava saavutettavuusseloste, jossa kuvaillaan palvelun saavutettavuuden tilaa ja listataan mahdolliset saavutettavuuspuutteet. Palvelun omistaja vastaa, että saavutettavuusseloste on ajan tasalla. Jos palveluun on tehty saavutettavuusauditointi, sen tulosten perusteella voidaan selosteessa luetella saavutettavuuspuutteet. Selostetta on pidettävä ajan tasalla, eli kun palveluun tehdään korjauksia, maininnat on poistettava myös puutelistasta. Saavutettavuusseloste pitäisi tarkistaa vähintään kerran vuodessa, vaikka palvelussa tehtäisiin vain sisällön päivityksiä.

Saavutettavuusselosteella kerrotaan myös yhteystieto palautteen lähettämiselle. Palvelun käyttäjällä tulee olla mahdollisuus antaa palautetta ja pyytää puutteellista sisältöä saavutettavassa muodossa. Palautteeseen on vastattava 14 vuorokauden sisällä. Palautekanava voi olla linkki palautelomakkeeseen, sähköposti- tai puhelinyhteystiedot.

Liikenne- ja viestintävirasto Traficom valvoo digipalvelulain noudattamista tekemällä tarkastuksia verkkopalveluihin. Kattavan valvonnan piirissä on joitain kymmeniä ja yksinkertaistetun valvonnan piirissä joitain satoja verkkopalveluita vuosittain. Jos valvonnan yhteydessä löytyy puutteita, Traficom voi antaa määräyksiä saavutettavuuskorjausten toteuttamisesta. Lisätietoa valvonnasta Traficomin saavutettavuusvaatimukset.fi-sivustolla.

8.5 Laitehankinnat

Hankintalainsäädännön mukaan kaikissa hankinnoissa on viitattava lain asettamiin velvoitteisiin. Laitehankinnoissa tämä on huomioitava, jos hankinnan kohteena on kuluttajakäyttöön tarkoitettu tietokonelaitteisto, sen käyttöjärjestelmä, älylaite, sähkökirjan lukulaite tai suoratoistopalveluiden käyttöön tarkoitettu sovellus tai laite. Tällöin hankinnassa on vaadittava, että kohde noudattaa Lakia eräiden tuotteiden esteettömyysvaatimuksista.

Laissa vaaditaan muun muassa, että laitteen käyttäminen on mahdollista erilaisista toimintarajoitteista huolimatta ja toiminta ja käyttöohjeet ovat selkeitä ja ymmärrettäviä.

Lain noudattaminen on valmistajan, maahantuojan ja jakelijan vastuulla. Hankinnan yhteydessä tarjoajalta voidaan vaatia selvitystä, miten esteettömyysvaatimukset on tuotteessa huomioitu. Erillisiä auditoinnin tyyppisiä tarkastuksia laitteille ei useinkaan tehdä. Vaatimustenmukaisuus perustuu tarjouksen jättäjän vakuutukseen siitä, että vaatimuksia on noudatettu. Mikäli puutteita käy myöhemmin ilmi, voidaan pyytää toimenpiteitä ja vedota hankinnan ehtoihin.

8.6 Käyttäjien osallistaminen hankintaprosessissa

Kun tuote tai palvelu on tarkoitettu laajasti eri asiakkaiden itsenäiseen käyttöön, voidaan varmistaa lopputuloksen sopivuus osallistamalla käyttäjiä hankinnan yhteydessä tai verkkopalvelun kehityksen aikana, esimerkiksi:

käyttäjätestauksella hankintavertailun yhteydessä

haastatteluilla

työpajoilla

käyttäjätestauksilla.

Jos käyttäjätestausta käytetään hankinnan kilpailutuksessa tarjousten vertailuun, prosessin täytyy olla systemaattinen ja hyvin raportoitu, jotta vertailu on kaikille osapuolille tasapuolista. Tällöin on hyvä käyttää testauksen ammattilaisia, joilla on kokemusta saavutettavuustestausten toteuttamisesta ja tulosten tulkitsemisesta.

Käyttäjien näkökulman huomioiminen on erityisen tärkeää verkkopalveluiden kehityksessä, ja palvelun lopullisten käyttäjien mielipiteen kuuleminen on tähän erinomainen keino. Alkuvaiheessa, kun kartoitetaan palvelun tarvetta ja selvitetään siihen tarvittavia ominaisuuksia, voidaan haastatella eri käyttäjäryhmien edustajia ja selvittää, mikä on heidän kannaltaan tärkeää ja mitkä asiat ovat potentiaalisia haasteita. Tätä voi tehdä esimerkiksi yksilö- tai ryhmähaastattelujen avulla tai työpajoissa, joissa tietoa kerätään eri aktiviteettien kautta. Myöhemmissä vaiheissa voidaan tehdä perinteisempää käyttäjätestausta ja tutkia, miten palvelun käyttäminen onnistuu testitehtävien avulla.

Käyttäjäryhmä on hyvä valita niin, että joukko on mahdollisimman moninainen iän, sukupuolen, taustan ja toimintakyvyn suhteen. Sopivia osallistujia voi tavoittaa esimerkiksi vammaisneuvostojen, järjestöjen tai harrastus-, opiskelu- tai työtoiminnan kautta. Käyttäjätestauksia voi järjestää monella tavalla joko omien työntekijöiden, palvelun toteuttajien tai testaukseen erikoistuneiden järjestöjen tai yritysten vetämänä.

Ohjeita tuettuun käyttäjätestaukseen (Selkeästi meille)

8.7 Digitaalisten aineistojen hankinta

Kun kirjastoon hankitaan e-kirjoja, e-lehtiä, verkkokursseja tai muita digitaalisia aineistoja, selvitetään aineiston saavutettavuus. E-kirjojen kohdalla saavutettavuus ilmenee kirjan metatiedoista, verkkokurssien kohdalla tarjoajalta kannattaa kysyä kurssin saavutettavuusselostetta tai muuta kuvausta saavutettavuuden tilasta.

On tärkeää kuvailla digitaalisen aineiston saavutettavuusominaisuuksia kirjaston asiakkaille. Jos tietoa saavutettavuusominaisuuksista ei ole saatavilla, on hyvä kertoa asiasta. Mahdollisista saavutettavuuspuutteista, kuten esimerkiksi videon tekstityksen puutteesta, pitää kertoa avoimesti.

9. Tilat

Kirjaston tilojen yhdenvertainen käyttö edellyttää tilojen esteettömyyttä, hyvin toimivien ratkaisujen katkeamatonta ketjua. Kaikkien tilojen, myös henkilökunnan tilojen, tulee olla esteettömiä.

Rakentamista säädellään rakentamislailla ja sen nojalla annetuilla asetuksilla. Valtioneuvoston asetus rakennuksen esteettömyydestä sisältää keskeiset rakennetun ympäristön esteettömyyttä koskevat vähimmäisvaatimukset. Esteettömyysasetusta sovelletaan, kun rakennetaan uutta kirjastoa tai kun vanhaan kirjastoon tehdään rakentamislupaa edellyttävä korjaus.

Esteettömyysmääräykset ovat muuttuneet vuosikymmenien aikana eivätkä kaikki kirjastotilat ole nykyisten vaatimusten mukaisia. Jokainen kirjasto voi aloittaa pienistä parannuksista: luiskata kynnykset niiden ylittämisen helpottamiseksi, lisätä istuimia ja tukikaiteita sekä parantaa valaistusta ja lisätä opasteita. Myös aineistojen ja toimintojen sijoitteluun voi vaikuttaa ja helpottaa niiden löydettävyyttä.

Esteetön kirjastoympäristö mahdollistaa liikkumisen esteettömyyden sekä aistiesteettömyyden, mukaan lukien neuroesteettömyyden ja helpon ymmärrettävyyden. Tämän luvun ohjeet auttavat tarkastelemaan ja kehittämään kirjaston tilojen esteettömyyttä kirjaston arjessa. Aina kun kirjaston tiloissa tehdään muutoksia, kannattaa pohtia, miten esteettömyyttä voidaan parantaa.

Esteettömyyskartoitus on työkalu kirjaston esteettömyyden tarkasteluun. Kirjaston tiloista on mahdollista tilata koulutetun kartoittajan tekemä esteettömyyskartoitus ja sitä kautta hankkia tietoa tilojen toimivuudesta ja eväitä parempaan toteutukseen.

Lisätietoa:

Esteetön rakennus ja ympäristö -suunnitteluopas (pdf)

Esteettömyyden tarkistuslistoja, Invalidiliitto

Esteettömyyskartoituskriteerejä, Invalidiliitto

9.1 Opasteet ulkona ja sisällä

Opasteet auttavat kirjaston asiakkaita ja henkilökuntaa suunnistamaan kirjastossa ja löytämään eri tiloja ja tarjolla olevia palveluita. Opastusjärjestelmän tulee olla johdonmukainen, mikä tarkoittaa yhdenmukaisia opasteita ja katkeamatonta opastusta. Kirjaston sisällä olevien opasteiden lisäksi opastusjärjestelmään kuuluvat myös kirjaston sisäänkäynnille johdattavat opasteet. Kulkureiteillä hyödynnetään näkövammaisen henkilön liikkumista opastavia materiaalieroja tai kulkua ohjaavia kohomerkintöjä (ohjaavat laatat).

Sisääntulon välittömään läheisyyteen sijoitetaan kirjaston opastaulu, johon on merkitty kirjaston pohjapiirros ja tärkeimpien toimintojen ja palvelujen sijainnit.

Opasteet sijoitetaan helposti havaittavaan paikkaan niin, etteivät ne aiheuta törmäysvaaraa. Opasteen ja sen ympäristön sekä tekstin ja taustan välillä tulee olla selkeä tummuusero, jotta ne on helppo havaita. Osa opasteista sijoitetaan katselukorkeudelle ja siten, että niitä pääsee tarkastelemaan esteettä lähietäisyydeltä. Tekstin tulee olla riittävän suurta katseluetäisyyteen nähden. Opasteissa käytetään helppolukuista kirjaintyyppiä ja tekstin lisäksi symboleja, kohomerkintöjä ja pistekirjoitusta.

Lisätietoja:

Opasteet, kohokyltit ja kohokartat (Näkövammaisten liitto)

Ohjaavat materiaalit (Näkövammaisten liitto)

9.2 Saapuminen kirjastoon ja pääsisäänkäynti

Kirjaston ympäristössä suunnistautumista ja kirjaston sisäänkäynnin toimivuutta voi kehittää monin tavoin. Esteetön saapuminen kirjastoon ja liikkuminen ulkotiloista sisälle edellyttää saattoliikenteen pysähtymispaikkaa, esteettömiä autopaikkoja ja tasaisia kovapintaisia kulkuväyliä sekä esteetöntä sisäänkäyntiä.

Esteettömät autopaikat ja saattoliikenteen pysähtymispaikka sijoitetaan mahdollisimman lähelle sisäänkäyntiä siten, että kulkureitti sisäänkäynnille on esteetön. Pääsisäänkäynnin tulee olla esteetön ja helppo löytää. Sisäänkäynnin löydettävyyttä ja sisäänkäyntioven hahmottumista julkisivusta voidaan parantaa opastein sekä kulkuväylän ja sisäänkäynnin valaistuksella. Sisäänkäynnin löytymistä näkövammaisille voidaan helpottaa äänimajakalla ja kulkua ohjaavin materiaalieroin.

Kirjaston sisäänkäynnin tulee olla esteettömästi käytettävissä myös tilanteessa, jossa omatoimikirjaston henkilökunta ei ole paikalla.

Jos kirjastossa on käytössä ovisummeri tai omatoimikirjastossa äänimerkki osoittamassa lukituksen aukeamista, pitää äänen lisäksi olla valomerkki, jonka voi havaita, vaikka ei kuulisi äänimerkkiä.

9.3 Kirjastotilat

Kirjaston tiloihin on esteetön pääsy suoraan aulasta, käytävältä tai muusta vastaavasta tilasta. Sisäisten kulkuväylien ja tilojen mitoituksen tulee mahdollistaa liikkuminen myös apuvälineiden kanssa.

Tilojen monikäyttöisyys ja muunneltavuus lisäävät niiden käytettävyyttä. Kaikki aineistot sijoitetaan siten, että ne ovat mahdollisimman helposti saavutettavissa. Visuaalisesti rauhalliset seinäpinnat ja riittävä valaistus tukevat sujuvaa kommunikaatiota viittomakielellä. Erityisen tärkeää tämä on kokoontumistiloissa.

Kirjastossa tarvitaan tilaa myös avustaville koirille, kuten opas-, avustaja- tai kuulokoirille. Mikäli jossain tilanteessa avustava koira ei voi olla läsnä käyttäjänsä vierellä, osoitetaan koiralle rauhallinen, suljettavissa oleva tila, johon sen voi tarvittaessa jättää ilman että koira tulee häirityksi (ulkopuoliset henkilöt eivät pääse koskemaan tai puhuttelemaan koiraa).

9.3.1 Palvelu-/lainauspiste

Palvelu-/lainauspiste merkitään opasteella ja sen havaitsemista helpotetaan tummuuserolla. Kulkureitti sisäänkäynniltä palvelupisteelle opastetaan. Opasteissa huomioidaan myös näkövammaisen henkilön liikkumista opastavat materiaalit ja kohomerkinnät. Palvelupisteeltä on hyvä olla näköyhteys sisäänkäyntiin, jotta henkilökunta huomaa mahdollisesti apua tarvitsevat asiakkaat.

Palvelupisteen ääressä tulee voida asioida sekä seisten että istuen. Pöydän yhteyteen sijoitetaan istuin, jossa on käsi- ja selkänojat ja palvelupisteellä toimimista helpotetaan tukikaiteella ja keppitelineellä.

Palvelupiste varustetaan palvelupistesilmukalla (induktiosilmukka) ja siitä kertovalla opasteella sekä valaistaan hyvin.

Lisätietoa:

Induktiosilmukkaopas suunnittelijoille ja henkilökunnalle 2023 (pdf), Helsingin kaupunki

Äänensiirron kehityksessä on varmistettava kuulokoje- ja istutekäyttäjien yhdenvertaisuus (Kuuloliitto)

9.3.2 Ovet

Ovien tulee olla helposti hahmotettavissa (tummuusero ympäröivään seinään) ja myös helposti avattavissa tai avautua automaattisesti. Oven välittömässä läheisyydessä tarvitaan vapaata tilaa oven avaamiseen. Oven yhteydessä ei saa olla tasoeroja. Mikäli korkeita kynnyksiä ei voida poistaa, niiden ylittämistä voi usein helpottaa luiskaamalla kynnys. Läpinäkyvät ovet merkitään selkeästi kontrastimerkinnöin ja oven alareuna suojataan potkulevyllä.

9.3.3 Portaat, luiskat ja hissi

Portaiden ja luiskien havaitsemista helpottavat erilaiset pintamateriaalit, tummuuserot sekä valaistus.

Portaiden käytettävyyden kannalta on olennaista, että portaissa on käsijohde molemmin puolin porrasta ja että askelman reunat erottuvat selkeästi. Porrasaskelmien havaitsemista helpotetaan kontrastiraidoin askelmien reunassa ja valaistuksella. Portaiden havaittavuutta voidaan parantaa myös varoitusalueella ennen portaan alkamiskohtaa erityisesti silloin, kun portaat sijaitsevat suoraan kulkuväylän jatkeena tai portaat johtavat alaspäin. Portaiden alle ajautuminen (ja siitä aiheutuva törmäysvaara) estetään esimerkiksi kalustein.

Pienissä tasoeroissa tarvitaan luiska portaiden lisäksi. Luiskan tulee olla helposti tunnistettava. Luiskan käytettävyyden kannalta on olennaista, että se on riittävän loiva ja siinä on käsijohteet molemmin puolin. Jos luiska ei rajaudu seinään, luiskassa tulee olla suojareuna.

Kirjaston hissin tulee olla helposti löydettävissä, sen sijainnin opastettu ja oven helposti hahmotettavissa. Hissikorin koon tulee mahdollistaa hissin käyttö myös pyörätuolilla. Hissin tulee olla asiakkaiden vapaasti käytettävissä, hissin oven helposti avattavissa tai avautua automaattisesti.

Hissin painikkeiden ja niiden taustan välillä tulee olla selkeä tummuusero, painikkeissa kohonumerot ja mielellään myös pistekirjoitus. Induktiosilmukka parantaa hissin hälytysjärjestelmän käytettävyyttä.

9.3.4 Esteetön wc

Esteetön wc on sukupuolineutraali tila eli sen on sijaittava siten, ettei käyttäjän ja avustajan sukupuoli vaikuta mahdollisuuteen käyttää tilaa. Kirjastossa tämä tarkoittaa pääsyä tilaan esimerkiksi suoraan aulasta, käytävästä tai muusta vastaavasta tilasta. Esteettömän wc:n käytön on oltava mahdollista myös näkymättömissä vammoissa. Tilan sijainti tulee opastaa eikä lukituskäytäntö saa poiketa muista wc-tiloista. Lastenhoitotila on hyvä olla erillisenä, ei esteettömässä wc-tilassa.

Esteettömän wc-tilan ovi varustetaan vaakasuuntaisella vetimellä oven sisäpuolella, jotta ovi on mahdollista sulkea myös pyörätuolissa istuen. Esteettömän wc-tilan ovessa ei käytetä sulkijaa (ovipumppua).

Esteettömässä wc-tilassa tarvitaan vapaata tilaa apuvälineiden kanssa toimimiseen ja varusteita, esimerkiksi tukikaiteita, käsitukia wc-istuimen yhteydessä sekä keppitelineitä. Varusteiden sijoittelussa tulee ottaa huomioon, että niihin ulottuu helposti myös istumakorkeudelta. Esteetön wc varustetaan hälytyslaitteella avun saamiseksi. Hälytys johdetaan tapauskohtaisesti sovittavaan paikkaan, tilojen aukioloajat huomioiden.

Lisätietoa:

Esteetön wc ja pesutilaopas (pdf), (Google Drive)

9.3.5 Kirjaston kalusteet ja varusteet

Kalusteiden sijoittelulla on käytettävyyden lisäksi vaikutus myös tilan hahmottamiseen, näkymiin ja koettuun turvallisuuteen. Kirjahyllyjen korkeudella ja avoimuudella on merkittävä vaikutus tilaan. Siirrettävät kalusteet ja niiden muunneltavuus antavat mahdollisuuksia muokata ympäristöä ja tehdä esteettömiä ratkaisuja tilojen käytössä.

Kalusteiden ja asiakaspäätteiden ääreen täytyy päästä myös pyörätuolilla sekä muilla apuvälineillä. Kalusteiden ympärillä tarvitaan usein tilaa apuvälineiden kanssa liikkumiseen. Asiakaspäätteiden, lainaus- ja palautusautomaattien sekä kopiokoneiden tulee olla käytettävissä myös istumakorkeudelta. Asiakaspäätteitä sijoitetaan eri korkeuksille elleivät ne ole korkeussäädettäviä. Itsepalvelun lisäksi tulee olla tarjolla myös henkilökunnan apua. Erityisen tärkeää itsenäisen toimimisen mahdollistaminen on kirjaston omatoimiaikana.

Kalusteiden tulee olla tukevia ja säädettäviä. Istuimissa on huomioitu eri istumakorkeudet. Osassa istuimia on hyvä olla käsi- ja selkänojat. Kalusteiden läheisyyteen tarvitaan pistorasioita sijoitettuna siten, että niihin ulottuu helposti.

Kirjahyllyyn ulottumista helpottavat porrastikkaat ovat tukevat, kevyet siirrellä ja niissä on käsinojat. Asiakkaille on hyvä tarjota kirjastokäynnin ajaksi lainattavia apuvälineitä kuten kirjakoreja tai -vaunuja ja suurennuslaseja. Lisäksi tarjolla voi olla esimerkiksi pyörätuoli, rollaattori ja lastenrattaat.

9.4 Aistiesteettömyys kirjastossa

Kirjastossa asioimisen esteettömyyteen ja saavutettavuuteen vaikuttaa aistiympäristö: miten näkemisen ja kuulemisen olosuhteet on huomioitu. Entä onko erilaisia ympäristöherkkyyksiä pyritty huomioimaan?

Lisätietoa:

Nepsy-ystävällinen kirjasto: Avaimia saavutettavaan ja esteettömään kirjastoon (pdf)

9.4.1 Valaistus ja akustiikka

Kirjastossa tarvitaan hyvä, tasainen ja häikäisemätön yleisvalaistus ja kirjahyllyjen kohdalla tasainen ja häikäisemätön kohdevalaistus. Kirjastossa on hyvä akustiikka eli ääntä vaimentavia materiaaleja, jotta tila ei ole kaikuisa. Kirjastossa ei saa olla häiritsevää taustamelua.

Tummuus- ja materiaalieroilla helpotetaan tilan hahmottamista (esimerkiksi lattian ja seinän välillä on tummuusero). Myös kalusteiden erottuminen ympäristöstä helpottaa hahmottamista. Läpinäkyvät seinät ja ovet varustetaan kontrastimerkinnöin törmäysvaaran välttämiseksi.

Opasteiden erottumista helpotetaan valaistuksella. Opasteiden himmeä pinta helpottaa niiden havaitsemista eikä aiheuta häikäisyä.

Tilassa, jossa käytetään äänentoistoa, tarvitaan induktiosilmukka. Induktiosilmukka merkitään opasteella ja silmukan kuuluvuusalue esitetään kuuluvuuskartan avulla. Induktiosilmukan toimivuus tulee testata ja henkilökuntaa opastaa sen käytössä.

9.4.2 Allergiat ja ympäristöherkkyydet

Kirjastossa on hyvä olla tila tai alue, josta pyritään luomaan mahdollisimman allergiavapaa ja rauhallinen. Tilan suunnittelussa huomioidaan pintamateriaalit, sisäilma, kasvit, kokemus sähkölaitteille herkistymisestä jne. Tilassa on mahdollisimman vähän visuaalisia häiriötekijöitä, melua tai näkö-, haju- ja tuntoärsykkeitä.

9.5 Kirjastoautopalvelut

Kirjastoautopalvelut ovat osa kirjaston palveluverkkoa ja tukevat saavutettavuutta. Kirjastoautojen hankintakriteereissä huomioidaan esteettömyys. Kaluston valinnalla on merkittävä vaikutus esteettömyyden ja muunneltavuuden toteutumiseen.

Myös kirjastoauton käytössä varmistetaan yhdenvertaiset toimimismahdollisuudet. Tämä tarkoittaa esteetöntä sisäänpääsyä, mutta myös toimimismahdollisuuksia autossa, kuten esimerkiksi tasoerojen ratkaisuja, hyvää valaistusta ja ääniympäristöä.

Lisätietoa:

Ville-Pekka Nummi ja Sanna Kuosa: Kirjastoautojen esteettömyys - Kirjastokaista

Liite 1: Sanasto

Tähän lukuun on koottu ja selitetty suosituksessa käytettäviä termejä ja käsitteitä aakkosjärjestyksessä.

Antirasismi

Antirasismityö on jatkuvaa, aktiivista ja tietoista toimintaa, joka vastustaa rasismin kaikkia muotoja. Antirasismityö on keino tukea yhdenvertaisuutta, inklusiivisuutta ja tasa-arvoa.

Aistiesteettömyys

Aistiesteettömyys tarkoittaa sitä, että ympäristöstä poistetaan tai vähennetään aistikuormitusta aiheuttavia tekijöitä, jotta mahdollisimman moni voi toimia siellä turvallisesti ja tasavertaisesti. Tilassa vältetään liiallista melua, ja akustiikkaan kiinnitetään huomiota esimerkiksi vähentämällä tilan kaikuisuutta. Kirjastoon voi järjestää tarvittaessa erillisiä hiljaisia tiloja aistikuormituksen purkamiseen. Tiloissa vältetään kirkkaita ja häikäiseviä valoja sekä voimakkaita hajuja. Värimaailma on rauhallinen ja siinä suositaan maanläheisiä ja murrettuja värejä. Tilat ovat rauhallisia, selkeitä ja muunneltavia. Esimerkiksi valaistusta voi säätää yksilöllisten tarpeiden mukaan. Ks. Myös neuroesteettömyys. Lisätietoa: Fyysisen ympäristön neuroesteettömyys (pdf)

Autismi, autismikirjo

Autismikirjontunnusomaisia piirteitä ovat kommunikaation ja sosiaalisen vuorovaikutuksen erilaisuus verrattuna neurotyypillisiin henkilöihin, erityiset mielenkiinnonkohteet sekä aistiviestinnän poikkeavuudet. Autismiin kuuluu usein tarkka rutiineista kiinni pitäminen, vahva oikeudentaju, joskus myös erityislahjakkuus. Piirteet ovat kuitenkin hyvin yksilöllisiä.

Autismiystävälliset ohjeet

Autismiystävälliset ohjeet ovat selkeitä, ennakointia helpottavia ja konkreettisia toimintaohjeita, jotka tukevat muun muassa neurovähemmistöön kuuluvien henkilöiden osallistumista.

Avustava teknologia

Avustavaan teknologiaan kuuluvat erilaiset laitteet ja/tai ohjelmistot, joiden avulla tietotekniikkaa on mahdollista ohjata tai havaita tietotekniikan sisältöjä. Esimerkki avustavasta teknologiasta on ruudunlukuohjelma, joka välittää tietokoneen näytön sisältöä puhesynteesin avulla sekä auttaa navigoimaan sisällöissä ja ohjaamaan toimintoja. Näkövammainen käyttäjä voi käyttää ruudunlukuohjelman kanssa myös pistekirjoitusnäyttöä, jolloin sisällöt välittyvät pistekirjoituksena. Avustavaa teknologiaa on valmiina käyttöjärjestelmissä (esimerkiksi VoiceOver tai Narrator) tai se voi olla erikseen hankittavia ohjelmia.

Blisskieli

Blisskieli on graafinen kieli, jossa käsitteet ja kieliopilliset muodot ilmaistaan geometrisista peruskuvioista, kaarista ja pisteistä koostuvilla bliss-symboleilla. Blisskieli toimii puhetta tukevana ja korvaavana kommunikointikeinona henkilöillä, joille viittominen on mahdotonta ja kuvakommunikaatio on riittämätöntä kielellisesti. Linkki: Papunet, Blisskieli

Celian äänikirjat

ks. Saavutettavuuskirjasto Celian äänikirjat

E-kirja eli sähkökirja

E-kirja on digitaalinen kirja, joka sisältää kirjan tekstin ja mahdollisesti kuvia. E-kirja välitetään verkkoyhteyden kautta. E-kirjoja voi lukea lukusovelluksilla eri laitteilla verkkoyhteyden avulla tai e-kirjan voi ladata luettavaksi tietokoneelle, mobiililaitteelle tai e-kirjan lukulaitteelle ilman verkkoyhteyttä. Katso myös saavutettava e-kirja.

Esteettömyys

Rakennetun ympäristön ominaisuus, joka mahdollistaa yhdenvertaisen liikkumisen ja toimimisen kaikille.

Käsitteitä esteettömyys ja saavutettavuus käytetään yleiskielessä usein samassa merkityksessä. Esteettömyys liittyy fyysiseen ympäristöön, saavutettavuus taas digitaaliseen ympäristöön ja asenteisiin. Kuitenkin yleiskielessä kohteita, joihin on helppo päästä, voidaan kuvata helposti saavutettavina.

LHBTI

Kirjainyhdistelmällä LHBTI tai LHBTIQA+ viitataan seksuaali- ja sukupuolivähemmistöihin. Kirjainyhdistelmän kirjaimista L viittaa lesboihin, H homoihin, B biseksuaaleihin, T transsukupuolisiin, I intersukupuolisiin, Q queer-henkilöihin, A aseksuaaleihin ja + kaikkiin muihin, jotka eivät mahdu perinteiseen heteronormiin tai cis-normiin. Usein käytetään myös sanat sateenkaari tai queer kun viitataan seksuaali- ja sukupuolivähemmistöihin tai niihin liittyviin kysymyksiin, esimerkiksi sateenkaarihylly, sateenkaariperheet, sateenkaarihistoria tai queer-taide. Queer-käsitettä käytetään usein synonyymina seksuaali- ja sukupuolivähemmistöille tai kuvaamaan kaikkea sitä, mikä ei ole heteronormatiivista tai sukupuolinormatiivista.

LHBTI-sensitiivisyys

LHBTI-sensitiivinen kirjasto tiedostaa ja huomioi seksuaali- ja sukupuolivähemmistöiden sekä sateenkaariperheiden erilaiset tarpeet esimerkiksi aineistojen valinnoissa, kirjavinkkauksessa, kirjanäyttelyissä, tapahtumien sisällöissä sekä asiakaspalvelussa.

Induktiosilmukka

Induktiosilmukka on äänensiirtojärjestelmä, joka siirtää siihen syötetyn äänen yhteensopivaan kuulemisen apuvälineeseen ja poistaa ympäristön häiriöääniä. Induktiosilmukka voi olla kiinteästi asennettu tai siirreltävä ja se voidaan liittää osaksi tilan muuta äänentoistojärjestelmää. Induktiosilmukka voidaan asentaa myös paikallisesti palvelupisteeseen, jolloin sitä kutsutaan palvelupistesilmukaksi. Induktiosilmukalla varustetut tilat merkitään siitä kertovalla symbolilla.

Infograafi

Infograafi on tiedon visualisointia niin, että tieto on helpompi ja nopeampi omaksua kuin esimerkiksi pelkästään tekstimuotoisena. Infograafi sisältää sekä tekstiä että kuvia.

Kaikukortti

Kaikukortti on tiukassa rahatilanteessa oleville nuorille, aikuisille, perheille ja ikäihmisille suunnattu kortti, jolla voi hankkia maksuttomia pääsylippuja kulttuuripalveluihin ja kurssipaikkoja kansalaisopistoihin. Kaikukortti on käytössä yli 120 kunnassa ja 13 hyvinvointialueella (tilanne 23.3.2026). Monissa kunnissa kirjasto on mukana paikallisessa Kaikukortti-verkostossa ja tarjoaa esimerkiksi kaukolainoja tai kopiointimahdollisuuksia maksutta Kaikukortin haltijoille.

Kirjoitustulkkaus

Kirjoitustulkkaus tarkoittaa kaiken puheen ja muun tilanteen seuraamista helpottavan äänimaailman kirjoittamista luettavaksi tekstiksi mahdollisimman reaaliaikaisesti. Kirjoitustulkkaus voi olla näkyvillä kaikille esimerkiksi yleisötilaisuudessa. Tällöin kuka tahansa, jolla on vaikeuksia saada tilaisuudessa puheesta selvää, voi hyötyä siitä. Kirjoitustulkkaus voi vaihtoehtoisesti olla näkyvillä kirjoitustulkin tietokoneen näytöllä, jolloin tulkkausta pystyy seuraamaan ainoastaan pari henkilöä. Kirjoitustulkkaus palvelee esimerkiksi henkilöitä, jotka eivät kuule tai joiden kuulo on heikentynyt, sekä kieltä opettelevia henkilöitä.

Kohtuulliset mukautukset

Viranomaisen, koulutuksen järjestäjän, työnantajan sekä tavaroiden ja palvelujen tarjoajan on yhdenvertaisuuslain mukaan tehtävä mukautuksia, jotta vammainen henkilö voi esimerkiksi käyttää palveluja ja työskennellä yhdenvertaisesti muiden kanssa. Mukautusten tulee vastata vammaisen henkilön tarvetta. Mukautukset voidaan toteuttaa eri tilanteissa eri tavoin. Mukautuksista ei ole tarkoitus koitua kohtuutonta taloudellista tai muuta rasitetta. Esimerkiksi pieneltä kirjastolta voidaan edellyttää pienempimuotoisia mukautuksia kuin suurelta kirjastolta.
Työelämässä mukautus voi olla työpisteen tai työvälineiden asentaminen/muokkaaminen vammaiselle henkilölle sopivaksi. Mukautusten epääminen on syrjintää. Lähde: Yhdenvertaisuusvaltuutettu: Vammaisten henkilöiden oikeudet.

Kuvailutulkkaus

Kuvailutulkkaus on visuaalisuuden sanallistamista. Kuvailutulkki muuttaa visuaalisen ärsykkeen puhutuksi tai kirjoitetuksi kieleksi. Kuvailutulkki kertoo, mitä esimerkiksi elokuvassa tapahtuu tai miltä jokin taideteos näyttää siten, että näkövammainen henkilö voi saada siitä mahdollisimman samanlaisen käsityksen kuin näkevä henkilö. Esimerkiksi kirjaston tapahtumissa kuvailutulkki voi kertoa mitä lavalla tapahtuu, mitä näytöllä tai valkokankaalla esitetyissä kuvissa ja videoissa näkyy ja miltä esiintyvät ihmiset näyttävät. Myös kirjojen kansikuvia voi kuvailutulkata.

Lähteet:

Kuvailu ja kuvailutulkkaus (Näkövammaisten liitto)

Kuvailutulkkaus (Näkövammaisten Kulttuuripalvelu)

Käytettävyys

Käytettävyys on jonkin tuotteen tai palvelun helppokäyttöisyyttä tietyn tavoitteen saavuttamiseksi. Tässä suosituksessa käytettävyys liittyy verkkosivustojen tai -palvelujen helppokäyttöisyyteen. Käytettävyyteen liittyvät tehokkuus, vaikuttavuus, miellyttävyys, opittavuus, muistettavuus ja virheiden mahdollisimman vähäinen määrä.

Lue ääneen -toiminto

Lue ääneen -toiminnon avulla käyttäjät voivat kuunnella näytön tekstiä ääneen luettuna. Lue ääneen -toimintoja voi olla esimerkiksi selaimissa tai e-kirjojen lukuohjelmissa.

Lukemiseste

Lukemiseste on vammasta tai sairaudesta tai niihin rinnastettavasta syystä johtuva vaikeus lukea painettua tekstiä. Se voi olla esimerkiksi lukivaikeus, oppimisvaikeus, näkövamma, heikentynyt näkö, kehitysvammaisuus, cp-vamma, reuma, ms-tauti, lihastauti, heikentynyt lihaskunto, afasia, keskittymishäiriö, hahmotushäiriö tai muistihäiriö. Lukemisesteiset henkilöt ovat oikeutettuja käyttämään Saavutettavuuskirjasto Celian äänikirjoja.

Monikanavaisuus

Monikanavaisuus voi tarkoittaa usean viestintäkanavan, esimerkiksi painetun tekstin, verkkosivujen ja sosiaalisen median, käyttöä. Se voi tarkoittaa myös usean aistikanavan hyödyntämistä viestien välittämisessä, esimerkiksi viestintää sekä puhumalla että viittomakieltä käyttämällä.

Monikulttuurinen perhe

Monikulttuurinen perhe on perhe, jossa yhdistyy useampi kuin yksi kulttuurinen tausta, kieli tai kansalaisuus. Puolisot voivat olla eri maista tai puolisot ovat kotoisin samasta maasta, mutta lapset syntyneet eri maassa.

Monilukutaito

Kansallinen lukutaitostrategia 2030 määrittelee monilukutaidon (s. 10–13, 2021): Monilukutaidolla tarkoitetaan taitoa lukea, ymmärtää ja tulkita sekä kirjoittaa ja tuottaa monimuotoisia tekstejä erilaisissa ympäristössä ja erilaisin välinein. Monilukutaito pitää sisällään muun muassa luku- ja kirjoitustaidon, visuaalisen lukutaidon, medialukutaidon ja datalukutaidon. Monilukutaito perustuu laajaan tekstikäsitykseen ja sen osaaminen vahvistaa yhteiskunnallista osallisuutta, auttaa rakentamaan identiteettiä sekä ehkäisee syrjäytymistä.

Moninaisuus

Moninaisuudella tarkoitetaan sitä, että jokaisella ihmisellä on lukemattomia ominaisuuksia, kuulumme eri ryhmiin, meillä on erilaisia taustoja ja identiteettejä. Ihmisillä on erilaisia ominaisuuksia liittyen esimerkiksi sukupuoleen, seksuaalisuuteen, sosioekonomiseen asemaan, ikään, fyysisiin ominaisuuksiin, vammaisuuteen, ulkonäköön, uskontoon, kieleen, kulttuurieroihin, etnisiin piirteisiin, poliittisiin näkemyksiin tai erilaisiin ideologioihin ja vakaumuksiin. Moninaisuuden huomioiminen on sitä, että eroja kunnioitetaan turvallisessa ja myönteisessä ilmapiirissä. Lähde: Museoiden saavutettavuuden ja moninaisuuden tarkistuslista (pdf).

Nepsy

Nepsy tarkoittaa neuropsykiatrista ja viittaa usein neurovähemmistöön kuuluvaan henkilöön. Usein puhutaan myös neuroepätyypillisyydestä tai neurokirjosta ilmiöinä. Nepsypiirteet johtuvat aivojen ja keskushermoston erilaisesta toiminnasta. Ne muodostuvat haasteiksi erityisesti silloin, kun ympäristö ei ota huomioon tätä erilaisuutta vaan henkilön oletetaan toimivan neuronormatiivisen yhteiskunnan normien mukaan.

Lääketieteessä neuropsykiatrisiin häiriöihin kuuluvat esimerkiksi ADHD, autismikirjon häiriö, Touretten oireyhtymä ja kehityksellinen kielihäiriö. Piirteet ovat yksilöllisiä ja usein näkymättömiä, ja ympäristöllä on suuri merkitys siinä, miten kuormittaviksi ne muodostuvat. Tyypillisiä nepsyoireita ovat esimerkiksi tarkkaavaisuuden ongelmat, aistitoimintojen erityisyydet ja sosiaalisiin tilanteisiin liittyvät pulmat. Myös toiminnanohjauksessa on usein haasteita. Toiminnanohjauksella tarkoitetaan kaikkea, mikä liittyy oman toiminnan suunnitteluun ja toteuttamiseen. Siihen liittyy esimerkiksi aloitekyky, taito sopeuttaa omaa toimintaa tilanteen mukaan ja saattaa asiat loppuun.

Anna Siirilän opinnäytetyö: ”Kirjasto on oikein nepsy-ystävällinen ja muutenkin hieno palvelu, mutta ei sekään täydellinen ole”: nepsyaikuisten kokemuksia kirjaston saavutettavuudesta ja esteettömyydestä sekä nepsyopas kirjastotyöhön

Neuroesteettömyys

Neuroesteettömyys tarkoittaa sitä, että ympäristö ja palvelut suunnitellaan niin, että neurokirjo ja siihen liittyvät ominaisuudet kuten erilaiset tavat toimia, ajatella ja käsitellä tietoa otetaan huomioon. Monet neurovähemmistöihin kuuluvat henkilöt hyötyvät selkeistä toimintaohjeista, aistiystävällisestä ympäristöstä ja joustavista käytännöistä.

Neuromoninaisuus/neurodiversiteetti

Ihmisten aivot toimivat monin eri tavoin. Tätä luonnollista vaihtelua kuvataan käsitteillä neurokirjo, ja neuromoninaisuus/neurodiversiteetti. Termi korostaa, että erilaiset tavat ajatella, oppia ja aistia ovat osa ihmiskunnan luonnollista monimuotoisuutta.

Neurovähemmistö

Neurovähemmistö viittaa ihmisiin, joiden neurokognitiivinen toiminta on erilaista kuin yhteiskunnassa enemmistöllä. Tämä erilaisuus ilmenee tiedonkäsittelyssä, aistihavainnoissa, vuorovaikutuksessa ja arjen toiminnoissa.

Normit

Normit ovat yhteiskunnallisia ja kulttuurisia ajatusmalleja ja kirjoittamattomia sääntöjä siitä, mitä pidetään ”normaalina” ja suotavana. Ne ovat usein näkymättömiä ja tiedostamattomia. Normit tulevat näkyviin vasta, kun niihin törmää. Erityisesti kitkaa aiheuttavat normit liittyvät esimerkiksi sukupuoleen, seksuaalisuuteen, etnisyyteen, ruumiiseen ja toimintaesteisiin. (Normit nurin! 2014; Seta 2026.)

Esimerkiksi valkoisuusnormi antaa valkoihoisille ihmisille etuoikeuksia (Keskinen, Näre & Tori 2015, 2). Cisnormin mukaan kaikki ihmiset kokevat heille syntymässä määritellyn sukupuolen omakseen ja ilmentävät sitä yksiselitteisesti (eli ovat cissukupuolisia). Heteronormissa kaikkien ihmisten oletetaan olevan heteroita, ja heterous nähdään kaikkia muita seksuaalisia suuntautumisia parempana, luonnollisempana ja toivotumpana. (Seta 2026.) Toimintakyvyn normi ohjaa ihmisiä olettamaan, että kaikki ovat vammattomia. Esimerkiksi työhaastattelu voidaan järjestää esteellisessä paikassa, koska oletetaan, ettei kellään hakijoista ole liikuntavammaa. Pyrkimys tiedostaa toimintaa ohjaavia normeja ja purkaa niitä luo yhdenvertaisuutta myös kirjastossa niin työpaikkana kuin asiakkaidenkin kannalta.

Lähteet:

Keskinen, Suvi Päivikki; Näre, Lena Margareta ja Tuori, Salla (2015) Valkoisuusnormi, rodullistamisen kritiikki ja sukupuoli. Sukupuolentutkimus, 28:4, 2–5.

Seta ry:n Sateenkaarisanasto.

Normit nurin -hanke (2014). Älä oleta. Normikriittinen käsikirja yhdenvertaisuudesta, syrjinnän vastustamisesta ja vapaudesta olla oma itsensä (pdf).

Normikriittisyys ja normitietoisuus

Normitietoisuudella ja normikriittisyydellä tarkoitetaan tarkastelutapaa, jonka kautta tehdään näkyviksi ja kyseenalaistetaan syrjiviä yhteiskunnan rakenteita, oletuksia ja normeja (katso yllä normit). Normikriittinen tai normitietoinen kirjasto varmistaa, ettei se esimeriksi asiasanoitusten, kokoelmien tai tapahtumien kautta määrittele kävijöitä esimerkiksi heteronormilla.

Osallisuus

Osallisuutta voidaan kuvata esimerkiksi kolmen tason avulla: osallisuus on 1) kuulumista johonkin yhteisöön, 2) yhteisössä toimimista sekä 3) kokemusta yhteisöön kuulumisesta ja omasta merkityksestä yhteisön jäsenenä (Kiilakoski ym. 2012, 252). Osallisuuden käsitteeseen liittyy myös vaikuttaminen. Osallisuus voidaan nähdä mahdollisuutena vaikuttaa omaan lähiympäristöön, itseä koskevaan päätöksentekoon ja itseä koskeviin asioihin (Virolainen 2015, 18).

Osallisuuden toteutumista voi tarkastella esimerkiksi THL:n Innokylän Osallisuuden 24 apukysymysten avulla.

Lähteet:

Kiilakoski, Tomi, Nivala, Elina, Ryynänen, Aimo, Gretschel, Anu, Matthies, Aila-Leena, Mäntylä, Niina, Gellin, Maija, Jokinen, Kimmo & Lundbom, Pia (2012): Demokratiaremontin työkaluja. Teoksessa Gretschel, Anu & Kiilakoski, Tomi (toim.)

Demokratiaoppitunti. Lasten ja nuorten kunta 2010-luvun alussa. Julkaisuja 118. Nuorisotutkimusverkosto/Nuorisotutkimusseura, Helsinki, 249–272.

Jutta Virolainen 2015. Kulttuuriosallistumisen muuttuvat merkitykset. Katsaus taiteeseen ja kulttuuriin osallistumiseen, osallisuuteen ja osallistumattomuuteen (pdf). Cuporen verkkojulkaisuja 26.

Positiivinen erityiskohtelu

Positiivinen erityiskohtelu on heikommassa asemassa olevan ryhmän suosimista, minkä päämääränä on tosiasiallisen yhdenvertaisuuden saavuttaminen. Ryhmää voidaan tukea erityistoimin, jotta se ei joutuisi eriarvoiseen asemaan. Esimerkiksi kirjaston kotipalvelu ei ole tarjolla kaikille asiakkaille, vaan se on suunnattu niille, jotka eivät pääse asioimaan kirjastossa.

Ruudunlukuohjelma

Ruudunlukuohjelma on avustava teknologia, jonka avulla esimerkiksi näkövammaiset käyttäjät voivat käyttää tietokonetta tai mobiililaitetta. Ruudunlukuohjelmaa käytetään yhdessä puhesyntetisaattorin, pistekirjoitusnäytön tai ruudunsuurennoksen kanssa. Ohjelma muuntaa näytöllä olevan tekstin synteettiseksi puheeksi tai pistekirjoitukseksi sekä välittää muuta tietoa näytön sisällöstä ja rakenteesta, esimerkiksi verkkosivun otsikoista, painikkeista ja linkeistä. Ruudunlukuohjelma myös auttaa käyttäjää liikkumaan verkkopalvelun sisällöissä tai käyttöjärjestelmän asetuksissa.

Saavutettavuus

Saavutettavuus tarkoittaa sitä, missä määrin käyttäjät, joiden tarpeet, ominaisuudet ja kyvyt ovat mahdollisimman moninaisia, pystyvät käyttämään kirjaston palveluja ja saavuttamaan tavoitteensa, esimerkiksi osallistumaan kirjaston tapahtumaan tai lainaamaan ja lukemaan kirjan.

Lainsäädännön saavutettavuusvaatimusten tavoitteena on varmistaa erityisesti vammaisten henkilöiden mahdollisuus käyttää palveluja. Tässä suosituksessa saavutettavuus käsitetään laajasti ja näkökulmana on ottaa huomioon erilaiset väestöryhmät ja vähemmistöt, minkä vuoksi suosituksessa on lainsäädännön vaatimukset ylittäviä ohjeita.

Saavutettava e-kirja

Saavutettava e-kirja on sähkökirja, jota voi lukea näköaistin lisäksi kuulon tai tuntoaistin avulla käyttämällä erilaisia teknisiä apuvälineitä. Kirjan tekstin voi muuntaa tekstistä puheeksi -toiminnon avulla ääneksi tai tekstiä voi lukea pistekirjoitusnäytöltä tuntoaistin avulla. Saavutettavan e-kirjan sisällössä on käytetty vaihtoehtoisia tapoja esittää sisältöjä, esimerkiksi kuville on selostus tekstinä. E-kirjassa mahdollisesti olevat tekninen suojaus (DRM) ei este apuvälineiden käyttöä. Lisäksi EU:n markkinoilla saatavilla olevat e-kirjat on tehty helpommin löydettäviksi välittämällä metatiedon avulla tietoa niiden saavutettavuusominaisuuksista.

Saavutettavuuskirjasto Celian äänikirjat

Saavutettavuuskirjasto Celian äänikirjat ovat digitaalisia äänikirjoja lukemisesteisille henkilöille. Celian äänikirjat sisältävät ääneen luetun tekstin lisäksi painetun kirjan otsikkorakenteen ja mahdollisesti sivunumerot, joiden avulla äänikirjassa voi liikkua. Celian äänikirjat on tuotettu tekijänoikeuslain 17. pykälän nojalla.

Sanakartta

Sanakartat ovat äänireittikarttoja. Sanakartassa on sanallisia neuvoja olennaisten palvelujen (kuten wc-tilat, eri salit, ravintoja jne.) löytämisestä ja sijainnista. Sanakartan voi kuunnella ja tallentaa verkkosivuilta, ja esimerkiksi näkövammainen henkilö voi kuunnella sitä etsiessään reittiä.

Lähde: Markkula, Eija-Liisa 2014. Sähköpostihaastattelu 5.5.2014. Haastattelijana Aura Linnapuomi.

Sateenkaariperheet

Sateenkaariperheet ovat lapsiperheitä, joissa yksi tai useampi vanhemmista kuuluu seksuaali- tai sukupuolivähemmistöihin. Sateenkaariperheet ja -perhemuodot ovat moninaisia ja keskenään hyvin erilaisia. On esimerkiksi apilaperheitä, jossa lapsi tai lapset ovat syntyneet kahden eri perheyksikön yhteisiksi lapsiksi, mies- tai naisparin ydinperheitä, sateenkaariuusperheitä tai transvanhemman/vanhempien perheitä.

Selkokieli

Selkokieli on suomen kielen muoto, joka on sisällöltään, sanastoltaan ja rakenteeltaan yleiskieltä yksinkertaisempi ja ymmärrettävämpi. Selkokieli on suunnattu ihmisille, joilla on vaikeuksia lukea tai ymmärtää yleiskieltä.

Selkokirja

Selkokirja on kauno- tai tietokirja, jonka sisältö, sanasto, rakenteet ja ulkoasu noudattavat selkokielen periaatteita.

Lähde: E. Airaksinen, A. Sainio, Sukella selkokirjaan. Opike 2024.

Sukupuolivähemmistöt / Sukupuolen moninaisuus

Sukupuolivähemmistö-käsitteellä kuvataan ihmisiä, joilla sukupuolen eri ulottuvuudet (biologinen, anatominen, sosiaalinen, psyykkinen ja/tai juridinen) eivät ole yhtenäisesti määriteltävissä mieheksi tai naiseksi. Sukupuolivähemmistöt voidaan jakaa kahteen pääkategoriaan: transihmiset ja intersukupuoliset. Transihmisiin kuuluvat transvestiitit, transsukupuoliset, transgenderit ja muunsukupuoliset.

Sukupuoli

Tasa-arvosanastossa sukupuoli määritellään: ”Käsitteenä sukupuoli on monitasoinen. Sukupuolella voidaan viitata esimerkiksi juridiseen sukupuoleen, joka ilmenee henkilötunnuksesta, henkilön sukupuolitettuihin kehonpiirteisiin, kuten sukuelimiin, kromosomeihin tai hormonitoimintaan, sukupuolelle annettuihin sosiaalisiin merkityksiin ja sukupuolinormeihin tai sukupuoli-identiteettiin ja sukupuolen ilmaisuun. Yksilötasolla itse määritelty sukupuoli, eli kokemus ja määritelmä omasta sukupuolesta, on suositeltavin tapa ymmärtää sukupuoli.”

Lähde: Hietaharju, Anne-Mari (toim.) 2026: Tasa-arvosanasto. Valtioneuvoston julkaisuja 2026:15, s. 32.

Tekstitys

Tekstitys voi olla kielensisäistä tai kieltenvälistä. Kielensisäinen tekstittäminen tarkoittaa sitä, että tekstitys tehdään sisällössä käytetyllä kielellä (esimerkiksi suomenkieliseen videoon suomenkielinen tekstitys). Digipalvelulaki vaatii nimenomaan kielensisäistä tekstitystä kirjaston verkossa julkaistaviin videoihin. Kielensisäisestä tekstityksestä hyötyvät esimerkiksi henkilöt, jotka eivät kuule tai joiden kuulo on heikentynyt, sekä kieltä opettelevat henkilöt. Kieltenvälinen tekstitys tarkoittaa sitä, että tekstitys on eri kielellä kuin puhe on (esimerkiksi ruotsinkieliseen videoon suomenkielinen tekstitys).

Lähde: Museoiden moninaisuuden ja saavutettavuuden tarkistuslista.

Tekstivastine

Tekstivastine (eli vaihtoehtoinen teksti tai alt-teksti) on teksti, jonka avulla kerrotaan kuvien sisältämä tieto henkilöille, jotka käyttävät esimerkiksi ruudunlukuohjelmaa. Tekstivastine tarvitaan kaikille sellaisille kuville, joiden sisältämä tieto ei muuten selviä tekstisisällöstä. Kuvituskuvat tai koristekuvat eivät tarvitse tekstivastinetta. Tällöin tekstivastineen sisältö voi olla tyhjä, alt=” ”. Tekstivastineita tulee käyttää myös sosiaalisessa mediassa. Useimmissa sosiaalisen median palveluissa tekstivastineelle on oma kenttänsä.

Turvallisemmat tilat / turvallisemman tilan periaatteet

Turvallisemmilla tiloilla viitataan yhteisölliseen pyrkimykseen luoda käytäntöjä, jotka saavat kaikki kirjastossa vierailevat ja kirjaston toimintaan osallistuvat ihmiset kokemaan olonsa turvalliseksi – henkilöstö mukaan lukien. Käytännössä turvallisemmissa tiloissa kirjaston henkilökunta ja tapahtuman järjestäjät pyrkivät ottamaan vastuuta hankalista tilanteista. Samalla periaatteissa tuodaan esiin, että jokaisella on vastuu toimia reilusti ja toisia kunnioittavasti. Sanaa ”turvallisempi” on ehdotettu sanan ”turvallinen” sijaan, koska täysin turvallista tilaa ihan kaikille ei koskaan pystytä luomaan takuuvarmasti. Turvallisempien tilojen periaatteet kannattaa luoda yhdessä asiakkaiden kanssa (kuten tehtiin esimerkiksi Keskustakirjasto Oodissa: Oodin turvallisemman tilan periaatteet) ja pitää esillä kirjaston tiloissa ja verkkosivuilla.

Turvallisempien tilojen käsite on lähtöisin ala- ja vaihtoehtokulttuureista, varsinkin seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen tapahtumista. Tapahtumissa on haluttu taata, että jokainen osallistuja voi olla oma itsensä, ilman pelkoa väheksynnästä, syrjinnästä tai jopa väkivallasta.

Täsmätyökykyinen

Täsmätyökykyinen on henkilö, jolla on jäljellä osa työkyvystään ja halua sekä motivaatiota käyttää sitä. Täsmätyökykyisiä voivat olla kehitysvammaiset, pitkäaikaissairaat, vakavasta sairaudesta toipuvat henkilöt, erityistä tukea tarvitsevat, pitkäaikaistyöttömät, sekä henkilöt, joiden työ- ja toimintakyky on alentunut vamman, sairauden tai sosiaalisten syiden vuoksi.

Viittomakielet Suomessa

Suomalainen viittomakieli ja suomenruotsalainen viittomakieli kuuluvat Suomen vähemmistökieliin. Viittomakielten pääasiallinen käyttäjäryhmä ovat kuurot, mutta niitä käyttävät myös monet huonokuuloiset, kuuroutuneet ja kuulevat ihmiset. Suomeen on muuttanut myös muita viittomakieliä äidinkielenään käyttäviä kuuroja eri puolilta maailmaa.

WCAG, Web Content Accessibility Guidelines,
Verkkosisällön saavutettavuusohjeet

WCAG eli Web Content Accessibility Guidelines on kansainvälisen World Wide Web -konsortion (W3C) kehittämä ja ylläpitämä ohjeistus. Sitä käytetään monien maiden lainsäädännön saavutettavuusvaatimusten perustana, myös Suomessa. Lisää tietoa WCAG-ohjeistuksesta saavutettavuusvaatimukset-sivustolla.

Äänikirja

Äänikirja on kuunneltavaan muotoon tallennettu kirja. Digitaalisia äänikirjoja voi kuunnella esimerkiksi CD-soittimella tai älypuhelimella tai tietokoneella olevilla lukuohjelmilla. Celian äänikirjat ovat saavutettavia äänikirjoja ja ne on tarkoitettu vain henkilöille, joilla on lukemiseste.

Äänimajakka

Äänimajakka on kohteen sijainnin ilmaiseva ääniopaste. Äänimajakassa käytetään lyhyitä viestejä, esimerkiksi ”portaat edessä”.

Liite 2: Kirjastoja koskevaa lainsäädäntöä

Kansalliset säädökset

Digipalvelulaki eli laki digitaalisten palvelujen tarjoamisesta 306/2019 ja valtioneuvoston asetus eräiden digitaalisten palvelujen saavutettavuusvaatimuksista (179/2023)

Laki digitaalisten palvelujen tarjoamisesta velvoittaa julkista sektoria ja osaa yksityisen sektorin organisaatioista noudattamaan saavutettavuusvaatimuksia. Kirjastojen verkkopalvelujen eli verkkosivujen ja mobiilisovellusten sekä sosiaalisen median kanavien sisältöjen on oltava saavutettavia. Digitaalisten palvelujen suunnittelussa, kehittämisessä, ylläpidossa ja päivittämisessä on noudatettava tiettyjä periaatteita ja tekniikoita, jotta ne olisivat paremmin käyttäjien, erityisesti vammaisten henkilöiden, saavutettavissa.

Laki koskee myös sähkö- eli e-kirjapalveluja, joille annetaan lisävaatimuksia valtioneuvoston asetuksessa eräiden digitaalisten palvelujen saavutettavuusvaatimuksista. Lisävaatimukset edellyttävät, että kirjojen saavutettavuusominaisuuksia kuvaillaan metadatan avulla ja siten helpotetaan kirjojen löydettävyyttä. Kirjastojen on otettava kuvailussa huomioon metadatavaatimus.

Julkisuuslaki eli laki viranomaisten toiminnan julkisuudesta (621/1999)

Julkisuuslaki koskee tietojen käsittelyä viranomaisten hallussa olevissa asiakirjoissa. Se asettaa kirjastoille velvoitteita muun muassa asiakasrekisteriin liittyen.

Kielilaki (423/2003)

Toiminnan järjestämisessä on huolehdittava, että kaksikielisessä kunnassa suomenkielisen ja ruotsinkielisen väestöryhmän tarpeet huomioidaan samanlaisten perusteiden mukaan.

Lisäksi on otettava paikallisten kieliryhmien tarpeet huomioon. Tämä tarkoittaa esimerkiksi ruotsinkielisten tarpeiden huomioimista yksikielisessä kunnassa samoin kuin saamenkielisten tarpeiden huomioimista kotiseutualueen ulkopuolella. Viittomakielisten ja muiden kieliryhmien tarpeet on huomioitava paikallisten olosuhteiden mukaan.

Laki yleisistä kirjastoista eli kirjastolaki (1492/2016)

Laissa säädetään yleisten kirjastojen toiminnasta. Yleisen kirjaston tulee olla kaikkien käytettävissä ja saavutettavissa.

Rakentamislaki (751/2023) ja valtioneuvoston asetus rakennuksen esteettömyydestä (241/2017)

Rakentamislailla säädetään rakennusten ja rakennuskohteiden suunnittelusta, rakentamisesta ja käytöstä. Rakentamishankkeeseen ryhtyvän on huolehdittava, että rakennus ja sen piha- ja oleskelualueet suunnitellaan ja rakennetaan niiden käyttötarkoituksen, käyttäjämäärän ja kerrosluvun edellyttämällä tavalla siten, että esteettömyys ja käytettävyys otetaan huomioon erityisesti lasten, ikääntyneiden, vammaisten ja liikkumis- ja toimimisesteisten henkilöiden kannalta. Valtioneuvoston asetuksella rakennuksen esteettömyydestä tarkennetaan tätä velvoitetta.

Saamen kielilaki (1086/2003)

Saamelaisten kotiseutualueen kunnissa on huolehdittava, että saamenkielisen ja suomenkielisen väestöryhmän tarpeet huomioidaan samanlaisten perusteiden mukaan.

Suomen perustuslaki (731/1999)

Perustuslaki turvaa kansalaisille ihmisarvon, yksilönvapauden sekä yhdenvertaiset oikeudet lain edessä. Se on kaikkien muiden lakien perusta, jolla edistetään oikeudenmukaisuuden toteutumista suomalaisessa yhteiskunnassa. Siinä määritetään, että julkisen vallankäytön tulee perustua lakiin. Yleisiä kirjastoja sekä niiden saavutettavuutta koskevia kohtia ovat yksilöön viittaavien lainkohtien lisäksi erityisesti lainkohdat 12 § sananvapaus, 13 § kokoontumis- ja yhdistymisvapaus, 14 § vaali- ja osallistumisoikeudet, 16 § sivistykselliset oikeudet, 17 § oikeus omaan kieleen ja kulttuuriin ja 20 § vastuu ympäristöstä.

Tasa-arvolaki eli laki naisten ja miesten välisestä tasa-arvosta (609/1986)

Tasa-arvolain tarkoituksena on estää sukupuoleen perustuva syrjintä, edistää naisten ja miesten välistä tasa-arvoa ja parantaa naisten asemaa erityisesti työelämässä. Laki koskee myös sukupuolivähemmistöihin kuuluvia, kuten transsukupuolisia. Tasa-arvon edistämissäännökset koskevat viranomaisia, koulutuksen järjestäjiä ja työnantajia. Viranomaisten toiminnassa on tärkeää arvioida kaikkea toimintaa eri sukupuolten näkökulmasta. Tätä kutsutaan sukupuolinäkökulman valtavirtaistamiseksi. Tasa-arvoa edistetään myös kiintiöiden avulla.

Viranomaisten, koulutuksen järjestäjien ja työnantajien tulee myös ennaltaehkäistä sukupuoli-identiteettiin ja sukupuolen ilmaisuun perustuvaa syrjintää. Sukupuoleen perustuva syrjintä on kielletty kaikissa muodoissaan. Sukupuoleen perustuvalla syrjinnällä tarkoitetaan eri asemaan asettamista sukupuolen, raskauden, synnytyksen, vanhemmuuden, perheenhuoltovelvollisuuden, sukupuoli-identiteetin tai sukupuolen ilmaisun perusteella. Seksuaalista tai sukupuoleen perustuvaa häirintää, käskyä tai ohjetta harjoittaa syrjintää tai vastatoimia oikeuksiin vetoamisen vuoksi pidetään syrjintänä.

Tietosuojalaki (1050/2018)

Tietosuojalaki turvaa ja täsmentää kansallisesti EU:n yleisen tietosuoja-asetuksen (GDPR, ks. ”Euroopan unionin säädökset”) ohella luonnollisten henkilöiden tietojen käsittelyn prosesseja. Siinä painotetaan yksilön tietojen käsittelemistä vain tarvittaessa ja vain tarpeenmukaisella laajuudella. Laki määrittää, että henkilötietojen käsittely tulee siis aina suhteuttaa käsittelyn tavoitteen, päämäärän, asianomaisen henkilön oikeuksiin sekä yleiseen etuun ja muihin lakeihin nähden.

Vammaisten henkilöiden tulkkauspalvelulaki (133/2010)

Suomessa asuvalla vammaisella henkilöllä on lain nojalla oikeus Kansaneläkelaitoksen järjestämään tulkkauspalveluun, jotta henkilön olisi mahdollista toimia yhdenvertaisena yhteiskunnan jäsenenä. Tässä laissa tulkkaus rajataan viittomakielen tulkkaukseen, taktiilitulkkaukseen ja kielensisäiseen tulkkaukseen, joka tarkoittaa tulkkausta erilaisia kommunikaatiota selventävillä tai täydentävillä menetelmillä eli puhetta tukevilla ja korvaavilla menetelmillä (kuten tukiviittomat, toimintataulut tai puhelaitteet). Tulkkaus käsittää niin läsnäolo- kuin etätulkkauksen. Vammaisella henkilöllä tulee tämän lain soveltamiseksi olla kuulo-, kuulonäkö- tai puhevamma, hänen tulee voida ilmaista tahtoaan tulkkauksen avulla ja hänellä pitää olla käytössään jokin toimiva kommunikointikeino. Vaativissa tulkkaustilanteissa käytettävissä voi olla kaksi tai useampi tulkkia. Oikeus lainnojaiseen tulkkauspalveluun haetaan kirjallisesti Kansaneläkelaitokselta ja sitä varten tarvitaan asiantuntijan lausunto tulkkauspalvelun tarpeesta sekä vamman laadusta.

Viittomakielilaki (359/2015)

Viittomakielilaki turvaa viittomakieltä käyttävien oikeuksien toteutumista, kuten mahdollisuutta käyttää ja saada tietoa omalla kielellään. Viranomaisilla ja muita julkisia hallintotehtäviä hoitavilla on velvollisuus varmistaa tämän toteutuminen. Laki liittyy vahvasti lakiin vammaisten henkilöiden tulkkauspalvelusta (133/2010).

Yhdenvertaisuuslaki (1325/2014)

Yhdenvertaisuuslain tarkoituksena on edistää yhdenvertaisuutta ja ehkäistä syrjintää sekä tehostaa syrjinnän kohteeksi joutuneen oikeusturvaa. Lain mukaan viranomaisella, koulutuksen järjestäjällä ja työnantajalla on velvollisuus edistää yhdenvertaisuutta ja arvioida yhdenvertaisuuden toteutumista toiminnassaan. Viranomaisen, koulutuksen järjestäjän sekä työnantajan, jonka palveluksessa on säännöllisesti vähintään 30 henkilöä, on laadittava arvioinnin pohjalta yhdenvertaisuussuunnitelma tarvittavista toimenpiteistä yhdenvertaisuuden edistämiseksi.

Viranomaisen, koulutuksen järjestäjän, työnantajan sekä tavaroiden ja palvelujen tarjoajan on yhdenvertaisuuslain mukaan tehtävä mukautuksia, jotta vammainen henkilö voi esimerkiksi käyttää palveluja ja työskennellä yhdenvertaisesti muiden kanssa. Mukautusten tulee vastata vammaisen henkilön tarvetta. Mukautukset voidaan toteuttaa eri tilanteissa eri tavoin. Mukautuksista ei ole tarkoitus koitua kohtuutonta taloudellista tai muuta rasitetta. Esimerkiksi pieneltä kirjastolta voidaan edellyttää pienempimuotoisia mukautuksia kuin suurelta kirjastolta. Työelämässä mukautus voi olla työpisteen tai työvälineiden asentaminen/muokkaaminen vammaiselle henkilölle sopivaksi. Mukautusten epääminen on syrjintää. Lähde: Yhdenvertaisuusvaltuutettu: Vammaisten henkilöiden oikeudet.

Laki kieltää välittömän (suoran) syrjinnän, välillisen (epäsuoran) syrjinnän, häirinnän, kohtuullisten mukautusten epäämisen sekä ohjeen tai käskyn syrjiä jotakuta. Myös syrjivä työpaikkailmoittelu kielletään laissa. Kielletyt syrjintäperusteet ovat ikä, alkuperä, kansalaisuus, kieli, uskonto, vakaumus, mielipide, poliittinen toiminta, ammattiyhdistystoiminta, perhesuhteet, terveydentila, vammaisuus, seksuaalinen suuntautuminen tai muu henkilöön liittyvä syy. Syrjintä on kielletty riippumatta siitä, perustuuko se henkilöä itseään vai jotakuta toista koskevaan tosiseikkaan tai oletukseen.

Euroopan unionin säädökset

Esteettömyysdirektiivi eli direktiivi (2019/882) tuotteiden ja palvelujen esteettömyysvaatimuksista

Esteettömyysdirektiivin tavoite on edistää kaikkien ja erityisesti vammaisten henkilöiden mahdollisuutta itsenäiseen asiointiin. Direktiivi koskee erityisesti digitaalisia tuotteita ja palveluja, esimerkiksi tietokoneita, älypuhelimia, viestintätekniikkaa ja verkkokauppaa. Vaatimukset tulivat voimaan kesällä 2025. Kirjastojen toimintaan vaikuttavat etenkin sähkö- eli e-kirjoja koskevat saavutettavuusvaatimukset, joista säädetään digipalvelulaissa ja valtioneuvoston asetuksessa eräiden digitaalisten palvelujen saavutettavuusvaatimuksista.

Saavutettavuusdirektiivi eli direktiivi (2016/2102) julkisen sektorin elinten verkkosivustojen ja mobiilisovellusten saavutettavuudesta

Saavutettavuusdirektiivin tavoitteena parantaa verkkosivustojen ja mobiilisovellusten saavutettavuutta käyttäjien, erityisesti vammaisten henkilöiden, parissa. Digipalvelulaki sisältää saavutettavuusdirektiivin vaatimukset. Kirjastojen on varmistettava, että niiden verkkopalvelujen sisällöt ovat saavutettavia, verkkopalveluista on julkaistu saavutettavuusseloste ja käyttäjille annetaan mahdollisuus antaa saavutettavuuspalautetta. Saavutettavuusvaatimuksista on tietoa valvovan viranomaisen sivustolla: saavutettavuusvaatimukset.fi.

Kansainväliset säädökset

YK:n yleissopimus vammaisten henkilöiden oikeuksista

9 artikla Esteettömyys ja saavutettavuus edellyttää yhdenvertaista pääsyä fyysiseen ympäristöön, kuljetukseen, tiedottamiseen ja viestintään, muun muassa tieto- ja viestintäteknologiaan ja -järjestelmiin, sekä muihin yleisölle avoimiin tai tarjottaviin järjestelyihin ja palveluihin sekä kaupunki- että maaseutualueilla. 30 artikla Osallistuminen kulttuurielämään, virkistys- ja vapaa-ajantoimintaan ja urheiluun mainitsee, että asianmukaisin toimin on varmistettava, että vammaiset henkilöt pääset paikkoihin, joissa tarjotaan kulttuuriesityksiä tai palveluja, kuten kirjastoihin.

YK:n ihmisoikeussopimus

27 artikla: ”1. Jokaisella on oikeus vapaasti osallistua yhteiskunnan sivistyselämään, nauttia taiteista sekä päästä osalliseksi tieteen edistyksen mukanaan tuomista eduista. 2. Jokaisella on oikeus niiden henkisten ja aineellisten etujen suojaamiseen, jotka johtuvat hänen luomastaan tieteellisestä, kirjallisesta tai taiteellisesta tuotannosta.”

Liite 3: Tiettyyn kieleen tai kulttuuriin erikoistuneet kirjastot

1. Perinteiset Suomen vähemmistökielet

Saamen kielet

Suomen saamelainen erikoiskirjasto edistää saamelaista ja saamenkielistä kirjasto- ja lukutaitotyötä. Erikoiskirjasto toimii Rovaniemen kaupunginkirjaston Lappi-osastolla.
Erikoiskirjaston kokoelma on yksi kattavimmista saamenkielisistä ja saamelaisaiheisista kirjastokokoelmista Pohjoismaissa. Se sisältää kaunokirjallisuutta, opinnäytteitä, tutkimuksia, muuta tietokirjallisuutta, elokuvia ja musiikkia sekä lehtileikkeitä, julisteita, pienpainatteita ja karttoja. Suomen saamelaisten, eli inarin-, koltta- ja pohjoissaamelaisten, tekemät ja heitä käsittelevät julkaisut hankitaan kaikki.

Inarin Saamelaiskirjasto on yksi Inarin kunnankirjaston toimipisteistä. Kirjasto sijaitsee saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa.

Viittomakielet

Viittomakielinen kirjasto on valtakunnallinen verkkokirjasto, joka tarjoaa viittomakielistä aineistoa verkossa kaikille kiinnostuneille. Kirjaston aineisto koostuu kirjaston tuottamista viittomakielisistä videoista sekä linkeistä muiden toimijoiden tuottamiin viittomakielisiin verkkosivustoihin. Valtaosa videoista on tekstitetty ja/tai puhuttu suomeksi tai ruotsiksi, mikä tekee sisällöistä saavutettavia kaikille. Kirjaston käyttöliittymä on suomeksi ja ruotsiksi. Viittomakielinen kirjasto tukee viittomakielistä kulttuuria ja tarjoaa monipuolista sisältöä eri-ikäisille käyttäjille.
Sähköposti: viittomakielinenkirjasto@kuurojenliitto.fi

Viittomakieltä ja tulkkausta koskevaa kirjallisuutta on saatavilla Humakin kirjastoissa. Lisätietoja Humakin kirjastopalveluista.

Jyväskylän yliopistolla on valtakunnallinen erityistehtävä viittomakielen opetuksessa ja tutkimisessa. Jyväskylän yliopiston kirjastolla on paljon viittomakieleen liittyvää aineistoa.

2. Muut kielet

Grönlannin kieli

Rovaniemen kaupunginkirjasto toimii grönlantilaisen kirjallisuuden keskuksena. Grönlanti-kokoelmaan kuuluu mm. grönlanninkielistä tieto- ja kaunokirjallisuutta, grönlantilaisten kirjailijoiden tuotantoa käännöksinä, lasten- ja nuortenkirjoja, musiikkiäänitteitä, kielikursseja sekä aineistoa Grönlannista sekä Alaskan, Grönlannin, Kanadan ja Siperian inuiteista eri kielillä. Grönlanti- ja inuittikokoelma on sijoitettu Lappi-osastolle omaksi erikoiskokoelmaksi, josta annetaan kaukolainoja.

Italian kieli

Italian kulttuuri-instituutin kirjasto Helsingissä. Kokoelmassa on yli 10 000 teosta. Italialaisen kirjallisuuden piiriin kuuluu klassikkoja, antologioita ja esseekokoelmia, ja myös taidehistoriaa, elokuvaa, valtio- ja oikeustiedettä, filosofiaa ja kielitiedettä käsittelevien teosten sekä sana- ja tietosanakirjojen valikoima on runsas. Kirjastoon kuuluu myös laaja valikoima italialaisia elokuvia ja dokumentteja. Kirjaston lehtisalissa on lukuisia italian-, suomen- ja englanninkielisiä lehtiä. Kirjastossa vierailusta on sovittava.
Sähköposti: segreteria.iichelsinki@esteri.it.

Monikieliset

Monikielisen kirjaston kokoelma sijaitsee Helsingissä Pasilan kirjastossa ja sen aineisto on haettavissa HelMetistä sekä lainattavissa HelMet-kirjastokortilla. Kirjasto antaa myös kaukolainoja. Monikielisen kirjaston valikoimiin kuuluu aineistoa eri-ikäisille noin 80 kielellä. Valtaosa Monikielisen kirjaston aineistosta on kirjoja, mutta kokoelmista löytyy myös musiikkia, elokuvia ja aikakauslehtiä. Kirjastot voivat pyytää Monikielisen kirjaston kokoelmista siirtokokoelmia.

Myös yliopistojen kirjastojen kokoelmissa voi olla aineistoja kielillä, jotka ovat harvinaisempia yleisten kirjastojen kokoelmissa.

Pohjoismaiset kielet

Pohjoismaisen kulttuuripisteen kirjasto on erikoistunut pohjoismaiseen kaunokirjallisuuteen, jota kirjastosta löytyy sekä alkuperäiskielillä että käännöksinä. Kirjastolla on laaja kokoelma lasten- ja nuortenkirjallisuutta. Kokoelmiin kuuluu myös tietokirjallisuutta, elokuvia, musiikkia ja äänikirjoja. Lisäksi tarjolla on pohjoismaisia sanoma- ja aikakauslehtiä. Lainaaminen tapahtuu Pohjoismaisen kirjaston omalla kirjastokortilla. Kirjasto antaa myös kaukolainoja.
Sähköposti: bibba@nkk.org

Ranskan kieli

Ranskan instituutin kirjasto Helsingissä. Kirjaston kokoelmiin kuuluu kirjoja, DVD-levyjä ja myös usean ranskalaisen aikakauslehden uusimmat numerot. Suurin osa aineistosta on ranskankielistä, mutta suomenkielisistä kokoelmista löytyy paljon ranskasta käännettyjä romaaneja, sarjakuvia ja lifestyle-kirjoja. Lainaaminen edellyttää ilmaista kirjastokorttia, jonka voi hankkia kirjastossa. Kirjaston yhteydessä toimii CampusFrance Finlande, jonka tehtävänä on tiedottaa opiskelusta Ranskassa ja joka neuvoo Ranskassa opiskelemiseen liittyvissä kysymyksissä.
Sähköposti: kirjasto@france.fi.

Saksan kieli

Goethe-Institutin verkkokirjasto Onheihe on ilmainen digitaalinen kirjasto, jossa saksankielisiä e-kirjoja, äänikirjoja, saksan oppimateriaalia, aikakauslehtiä ja sanomalehtiä sekä elokuvia. Jotta verkkokirjastoa voi käyttää, sen käyttäjäksi on rekisteröidyttävä.

Saksalainen kirjasto Helsingissä Deutsche Bibliothek Helsinki. Kirjasto on avoin kaikille ja tarjoaa yli 40 000 saksankielistä kirjaa ja aikakauslehteä. Kokoelmaan kuuluu kaunokirjallisuutta, sanakirjoja, hakuteoksia, kirjallisuudentutkimusta ja kielitiedettä koskevaa aineistoa sekä laaja Fennica-kokoelma, joka sisältää Suomea koskevaa tietokirjallisuutta ja suomalaista sekä suomenruotsalaista kaunokirjallisuutta saksaksi käännettynä. Lainaaminen on maksutonta ja kaukolainat mahdollisia.

Unkarin kieli

Unkarin kulttuurikeskuksen kirjasto sijaitsee Helsingissä. Instituutin kokoelmiin kuuluu unkarinkielistä kaunokirjallisuutta, taide- ja erikoisalojen julkaisuja, suomennettua unkarilaista kirjallisuutta sekä Suomessa julkaistua Unkari-aiheista kirjallisuutta. Kirjasto käsittää yli 7000 nidettä, noin 400 cd-levyä, joiden joukossa on sekä musiikkia että äänikirjoja sekä yli 400 unkarilaista DVD-elokuvaa. Paikan päällä voi lukea viikkolehtiä, aikakauslehtiä ja hakuteoksia. Kirjaston käyttö ja teosten lainaus on maksutonta. Lainausoikeus edellyttää henkilökohtaista rekisteröitymistä lainaajaksi. Sähköposti: hungarian.culture@unkarinkulttuuri.fi

Venäjän kieli

Venäjänkielistä aineistoa on yleisten kirjastojen kokoelmissa. Kansalliskirjaston Slaavilainen kirjasto on Venäjän ja Itä-Euroopan tutkimusta palveleva kokoelma.

Liite 4: Järjestöjä ja muita yhteistyötahoja

Erilaisten järjestöjen ja toimijoiden kanssa kannattaa tehdä yhteistyötä. Kirjaston yhdenvertaisuutta kehittäessä ei tarvitse selviytyä yksin, sillä apua löytyy helposti monelta taholta. Monilla näistä järjestöistä on myös paikallisyhdistyksiä, joiden kautta voi tavoittaa kuntalaisia. Järjestöiltä voi saada myös tiedotusapua silloin, kun kirjastossa on niiden jäseniä erityisesti huomioivia palveluja.

Autismiliitto

autismiliitto.fi

Autismiliitto ry edistää ja valvoo autismin kirjon henkilöiden ja heidän perheidensä yleisiä yhteiskunnallisia oikeuksia ja tasa-arvoa.

Autismisäätiö

www.autismisaatio.fi

Autismisäätiö on autismikirjon ihmisten omaisten perustama yleishyödyllinen, säätiömuotoinen yritys. Se tarjoaa palveluja autismikirjon henkilöille ympäri Suomen. Autismisäätiöllä on myös taidetoimintaa.

ADHD-liitto

www.adhd-liitto.fi

ADHD-liitto toimii ADHD-jäsenyhdistystensä valtakunnallisena kattojärjestönä. Yhteistyössä jäsenyhdistystensä kanssa liitto toiminnallaan edistää ADHD-oireisten henkilöiden ja heidän läheistensä hyvinvointia ja kehittää palvelujärjestelmää oikeudenmukaisemmaksi.

Allergia-, iho- ja astmaliitto

www.allergia.fi

Allergia-, iho- ja astmaliitto on valtakunnallinen terveysjärjestö, jonka perustehtävänä on allergiaa ja astmaa sairastavien terveyden edistäminen.

Catalysti

catalysti.fi

Catalysti on transkulttuuristen taiteilijoiden verkosto, joka edistää taiteilijoiden työtä ja yhdenvertaisuutta sekä tukee verkostoitumista ja tiedon jakoa. Catalystin kautta voi etsiä esimerkiksi kirjailijoita, joilla on juuret muualla kuin Suomessa. Sivusto on englanninkielinen.

EAPN Fin Suomen köyhyyden vastainen verkosto

www.eapn.fi/eapn-fin/

EAPN-Fin on köyhyyden vähentämiseksi toimivien järjestöjen, ryhmien ja yksittäisten ihmisten yhteistyön verkosto. Se toimii köyhyydessä elävien, syrjäytyneiden ja syrjäytymisuhassa olevien kansalaisten aseman parantamiseksi, sosiaalisten oikeuksien ja perusturvan toteutumiseksi ja hyvinvoinnin sekä itsenäisen suoriutumisen edistämiseksi.

Erilaisten oppijoiden liitto

www.eoliitto.fi

Valtakunnallinen lukijärjestö ammattilaisille, vanhemmille ja erilaisille oppijoille. Liitto tarjoaa tukea, apua, neuvontaa ja koulutusta.

Etnisten suhteiden neuvottelukunta ETNO

oikeusministerio.fi/etno

Etnisten suhteiden neuvottelukunta ETNO on valtioneuvoston asettama laajapohjainen asiantuntijaelin. ETNO:n tarkoituksena on kehittää vuorovaikutusta eri ryhmien välillä sekä avustaa ministeriöitä etnisesti yhdenvertaisen ja monimuotoisen yhteiskunnan kehittämisessä.

Finlandssvenska teckenspråkiga

www.dova.fi

Finlandssvenska teckenspråkiga rf on suomenruotsalaista viittomakieltä käyttävien henkilöiden yhdistys, joka edistää suomenruotsalaisen viittomakielen asemaa Suomessa.

Förbundet De Utvecklingsstördas Väl

www.fduv.fi

Förbundet De Utvecklingsstördas Väl on ensisijaisesti Suomessa asuvien ruotsinkielisten kehitysvammaisten sekä heidän perheidensä edunvalvontajärjestö.

Förbundet Finlands Svenska Synskadade

www.fss.fi/

Förbundet Finlands Svenska Synskadade vaikuttaa Suomessa asuvien ruotsinkielisten näkövammaisten henkilöiden tasavertaisten oikeuksien toteutumiseen.

Globe Art Point

www.globeartpoint.fi

Globe Art Point ry:n (GAP) päätehtävä on edistää kulttuurista yhdenvertaisuutta, moninaisuutta ja inkluusiota Suomen taide- ja kulttuurialalla. GAP on myös tietokeskus ja tapaamispaikka taiteilijoille ja kulttuurialan toimijoille Suomessa. GAPin kautta voi tavoittaa esimerkiksi kirjailijoita, joilla on juuret muualla kuin Suomessa. Sivusto on englanninkielinen.

InfoFinland

infofinland.fi

Infopankki on sivusto, josta löytyy tietoa yli kymmenellä kielellä Suomeen muuttamisesta ja elämästä Suomessa.

Invalidiliitto

www.invalidiliitto.fi

Invalidiliitto edistää ja kehittää fyysisesti vammaisten ja toimintaesteisten henkilöiden mahdollisuuksia osallistua, liikkua ja elää täysipainoista elämää.

Kehitysvammaliitto

www.kehitysvammaliitto.fi

Kehitysvammaliitto edistää kehitysvammaisten ja muiden oppimisessa, ymmärtämisessä ja kommunikoinnissa tukea tarvitsevien ihmisten tasa-arvoa ja osallistumista yhteiskunnassa, kehittää palveluja sekä edistää alan tutkimusta.

Kehitysvammaliitto ylläpitää Papunet-sivustoa puhevammaisuudesta sekä selkeästä ja saavutettavasta viestinnästä. Sivustolla tarjotaan materiaalia kommunikointiin sekä tiedotetaan puhevammaisten ihmisten oikeuksista ja mahdollisuuksista. Lisäksi sivustolla on tietoa saavutettavien verkkopalveluiden toteuttajille.

Kulttuuria kaikille -palvelu

www.kulttuuriakaikille.fi

Yhdenvertaisen kulttuurin puolesta ry:n Kulttuuria kaikille -palvelu toimii valtakunnallisena asiantuntijana ja vaikuttajana taide- ja kulttuurialalla. Se edistää yhdenvertaisia mahdollisuuksia taiteilijana ja alan ammattilaisena toimimiseen ja jokaisen oikeutta taiteen harrastamiseen ja kulttuurielämysten kokemiseen. Palvelun osaamisen ydintä on saavutettavuuden ja moninaisuuden huomiointi niin tekijöiden kuin taiteen sisältöjen ja palveluiden kannalta. Lisäksi palvelu ylläpitää ja kehittää valtakunnallisesti Kaikukorttia.

Kulttuuriyhdistys Suomen EUCREA

Facebook: Kulttuuriyhdistys Suomen Eucreary.

Kulttuuriyhdistys Suomen EUCREA ry edistää vammaisten ihmisten aktiivisuutta kulttuurielämässä, saattaa monipuolisia kulttuuripalveluja eri tavoin vammaisten ihmisten ulottuville ja tekee vammaisten omaa kulttuuria tunnetuksi kulttuurielämän vaikuttajille ja yleisölle.

Kuuloliitto

www.kuuloliitto.fi

Kuuloliitto on sosiaali- ja terveysalan kansalaisjärjestö, joka järjestää myös kuntoutustoimintaa.

Kuurojen liitto

www.kuurojenliitto.fi

Kuurojen Liitto on valtakunnallinen keskusliitto, jonka tehtävä on taata kuurojen ihmisoikeuksien ja yhdenvertaisten mahdollisuuksien toteutuminen.

Kuurojen Taiteilijakilta

taiteilijakilta.fi

Kuurojen Taiteilijakilta ry edistää viittomakielisten kuurojen ja viittomakielisten coda-taiteilijoiden taiteen asemaa Suomessa. Yhdistyksen kautta voi tavoittaa esimerkiksi kuuroja kirjailijoita.

Kynnys

www.kynnys.fi

Kynnys ry on eri tavoin vammaisten ihmisten perus- ja ihmisoikeusjärjestö, joka työskentelee vammaisten henkilöiden yhdenvertaisten oikeuksien toteutumiseksi sekä tukee ja aktivoi vammaisia henkilöitä toimimaan itse omien oikeuksiensa puolesta

LL-center

www.ll-center.fi

LL-Center edistää selkokielistä tietoa ja kirjallisuutta ruotsiksi Suomessa.

Me itse

www.tukiliitto.fi/toiminta/me-itse-ry

Me Itse ry on kehitysvammaisten ihmisten oma yhdistys. Se puolustaa kehitysvammaisten ihmisoikeuksia. Kehitysvammaiset ihmiset itse päättävät yhdistyksen tavoitteista ja toiminnasta.

Mielenterveyden keskusliitto

www.mtkl.fi

Mielenterveyden keskusliitto on mielenterveyspotilaiden, -kuntoutujien ja heidän läheistensä itsenäinen kansalaisjärjestö.

MIELI Suomen Mielenterveys

mieli.fi

MIELI Suomen Mielenterveys ry on kansanterveys- ja kansalaisjärjestö, joka edistää Suomessa asuvien mielenterveyttä, tekee ehkäisevää mielenterveystyötä ja rakentaa vapaaehtoisen kansalaistoiminnan edellytyksiä mielenterveyden alalla.

Moniheli

www.moniheli.fi

Moniheli ry on monikulttuurijärjestöjen yhteistyöverkosto, jonka tavoitteena on edistää monikulttuurisen ja monimuotoisen suomalaisen yhteiskunnan kehittymistä sekä tukea jäsenjärjestöjen toimintaa monin eri tavoin.

Näkövammaisten liitto

www.nakovammaistenliitto.fi

Näkövammaisten liitto ry on Suomen näkövammaisyhdistysten kattojärjestö, joka edistää sokeiden ja heikkonäköisten ihmisten oikeuksien toteutumista, tuottaa erityispalveluja ja toimii näkemisen asiantuntijana Suomessa.

Näkövammaisten Kulttuuripalvelu

www.kulttuuripalvelu.fi

Näkövammaisten Kulttuuripalvelu ry tukee näkövammaisten kulttuuriharrastusta ja edistää kulttuuritapahtumien saavutettavuutta. Näkövammaisten Kulttuuripalvelusta on mahdollista lainata kuvailutulkkauslaitteita.

Regnbågsallians Svenskfinland

www.regnbagsallians.fi

Regnbågsallians on Setan alaisuudessa toimiva ruotsinkielinen edunvalvontajärjestö, joka palvelee sukupuoli- ja seksuaalivähemmistöihin kuuluvia henkilöitä.

SAMS - Samarbetsförbundet kring funktionshinder

samsnet.fi

SAMS - Samarbetsförbundet kring funktionshinder rf on vammaisten ihmisten ruotsinkielinen edunvalvontajärjestö.

Sateenkaariperheet

www.sateenkaariperheet.fi

Sateenkaariperheet ry on lastensuojelu- ja perhejärjestö, joka tekee ihmisoikeustyötä, perhepolitiikan kehittämistyötä, lapsi-, nuoriso- ja perhetyötä, sosiaali-, terveys- ja koulutuspalveluiden kehittämistyötä ja moninaisuuskasvatustyötä. Yhdistyksen tarkoituksena on sääntöjensä mukaan toimia sateenkaariperheiden lasten, vanhempien ja perhettä suunnittelevien kontaktifoorumina, tukiryhmänä, oikeuksien puolustajana, palveluiden kehittäjänä, tiedontuottajana ja -välittäjänä sekä edunvalvojana.

Selkokeskus

www.selkokeskus.fi

Selkokeskuksen toiminnan tavoitteena on edistää selkokielistä tiedotusta, tiedonvälitystä ja kulttuuria. Sivuilta löytyy tietoa selkokielen periaatteista ja selkokielen käyttäjäryhmistä. Lisäksi sivuilla on tietoa selkokirjallisuuden ja muun saavutettavan kirjallisuuden valtiontuesta ja sen hakemisesta.

Seta

seta.fi

Seta ry on valtakunnallinen ihmisoikeusjärjestö, jonka tavoitteena on, että kaikki voisivat elää yhdenvertaisina osana suomalaista yhteiskuntaa - riippumatta seksuaalisesta suuntautumisesta, sukupuoli-identiteetistä tai sukupuolen ilmaisusta.

Suomen Pakolaisapu

www.pakolaisapu.fi

Suomen Pakolaisapu tukee pakolaisia ja maahanmuuttajia toimimaan aktiivisesti arjessa ja yhteiskunnan jäseninä.

Tasa-arvovaltuutettu

www.tasa-arvo.fi

Tasa-arvovaltuutettu valvoo naisten ja miesten välisestä tasa-arvosta annetun lain noudattamista.

Valtuutettu antaa ohjeita ja neuvoja tasa-arvolakiin liittyvistä kysymyksistä, sukupuoleen perustuvasta syrjinnästä ja sukupuolten tasa-arvon edistämisestä. Tasa-arvovaltuutettu on itsenäinen ja riippumaton lainvalvontaviranomainen ja toimii oikeusministeriön hallinnonalalla.

TATU

tatury.fi

TATU ry on tapaturmaisesti tai potilasvahingon kautta vammautuneiden ja sairastuneiden lasten ja nuorten sekä heidän läheistensä valtakunnallinen tukiyhdistys.

Trans

transry.fi

Trans ry on sukupuolivähemmistöjen oikeuksia ajava yhdistys.

Trasek

trasek.fi

Trasek ry on valtakunnallinen yhdistys, joka ajaa sukupuolivähemmistöjen perus- ja ihmisoikeuksia, vastustaa syrjintää sekä osallistuu hoitojärjestelmän kehittämiseen.

Ursa Minor

www.ursaminor.fi

Ursa Minor on viittomakielisen taiteen ja kulttuurin kotisatama.

Vammaisneuvostot (kuntien ja hyvinvointialueiden)

Kuntien ja hyvinvointialueiden vammaisneuvostot ovat lakisääteisiä vaikuttamistoimielimiä. Vammaisilla henkilöillä ja heidän järjestöillään on oltava vammaisneuvostossa riittävä edustus. Vammaisneuvoston lisäksi kunnassa on myös vanhusneuvoston. Kunnallisten vammaisneuvostojen yhteystietoja löytyy kuntien sivuilta.

Vammaisten henkilöiden oikeuksien neuvottelukunta VANE

stm.fi/vammaisten-henkiloiden-oikeuksien-neuvottelukunta-vane

Vammaisten henkilöiden oikeuksien neuvottelukunta VANE on vammaisten henkilöiden oikeuksista tehdyn YK:n yleissopimuksen valtiollinen koordinaatiojärjestelmä. Neuvottelukunta koostuu ministeriöiden, vammaisten henkilöiden ja heidän omaistensa, työmarkkinajärjestöjen sekä alue- ja paikallishallinnon edustajista. Neuvottelukunta toimii sosiaali- ja terveysministeriön yhteydessä.

Vammaisperheyhdistys Jaatinen

www.jaatinen.info

Vammaisperheyhdistys Jaatinen ry tekee vaikuttamistyötä vammaisten lasten, nuorten ja heidän perheidensä elämänlaadun parantamiseksi.

Vamlas - Vammaisten lasten ja nuorten tukisäätiö

vamlas.fi

Vamlas – Vammaisten lasten ja nuorten tukisäätiö sr edistää vammaisten lasten ja nuorten osallisuutta ja yhdenvertaisuutta.

Vammaisten maahanmuuttajien tukikeskus Hilma

tukikeskushilma.fi

Vammaisten maahanmuuttajien tukikeskus Hilma edistää vammaisten ja pitkäaikaissairaiden maahanmuuttajien oikeuksia ja yhdenvertaista osallisuutta Suomessa tarjoamalla saavutettavaa neuvontaa ja tukea.

Vanhustyön keskusliitto

vtkl.fi

Vanhustyön keskusliiton tarkoituksena on valtakunnallisena keskusjärjestönä edistää vanhusten ja ikääntyvien hyvinvointia ja sosiaalista turvallisuutta.

Yhdenvertaisuusvaltuutettu

yhdenvertaisuusvaltuutettu.fi

Yhdenvertaisuusvaltuutetun tehtävä on edistää yhdenvertaisuutta ja puuttua syrjintään. Yhdenvertaisuusvaltuutettu on itsenäinen ja riippumaton viranomainen.